
English: 
‘Entering the Logic of God’— from Metropolitan
Nikolaos of Mesogaia and Lavreotiki, Greece:
A trigger came to my mind, one that draws
its origin from my scientific background.
I enjoy human thought and rationale; I have
uttermost enjoyed it.
It seems like a really big blessing, this
whole organization of thought to which someone
is trained through scientific education and
mainly through research.
A system of reasoning is developed, really
beautiful which is like an embroidery, which
indeed fills the man and I would also say
that helps him a lot in his self-completion.
I thank God for this gift that he has offered
me.
On the other hand, He was late in offering
me another gift.
A bigger one.

Romanian: 
„Intrarea în Logica lui Dumnezeu” - Mitropolitul
Nikolaos de Mesogaia și Lavreotiki, Grecia:
Mi-a venit în minte ceva, ceva care provine din profesia mea de om de știință..
Mă desfătez de gândirea și de rațiunea umană; mult m-am folosit de ea.
Pare o binecuvântare cu adevărat mare, aceasta întreaga organizare a gândirii în care cineva
este instruit prin educație științifică și
în principal prin cercetare.
Un sistem de raționament este dezvoltat, într-adevăr frumos, este ca o broderie, care
într-adevăr umple omul și aș spune și eu
asta îl ajută mult în completarea sa de sine.
Îi mulțumesc lui Dumnezeu pentru acest dar pe care mi l-a oferit.
Pe de altă parte, El a întârziat să îmi ofere un alt dar.
Unul mai mare.

Romanian: 
Simt o adevărată recunoștință pentru ceea ce mi-am dorit întotdeauna de când eram mic
și în cele din urmă s-a împlinit în viața mea.
La un moment dat, în viața mea, logica umană era atât de frumoasă și de impunătoare,
dar nu îmi oferea o interpretare corespunzătoare a
lumii, a omului, a vieții.
Apoi au început să apară diferite gânduri
în mintea mea
Unele dintre aceste gânduri sunt vechi, de 35 de ani.
Următoarele lucruri s-au întâmplat la acea vreme.
Aș vrea să le împărtășesc cu voi și nu sunt sigur unde voi sfârși.
Mă duceam la biserică și am văzut în fața
altarului, exact în spatele Sfintei Mese,
era Cel care a fost Răstignit, Iisus
Hristos.
Am fost impresionat de o conversație pe care am avut-o cu alți studenți, colegi, co-cercetători.
Erau cumva oameni de credință și au încercat să dovedească totul cu mintea.
Așadar, uitându-mă la Cel Răstignit, scria în partea de sus [a Crucii] „Împăratul slavei”.

English: 
I feel real gratitude for what I desired ever
since a small child
and eventually came true in my life.
At some point in my life, while human logic
was so beautiful and big, it did not provide
me with an adequate interpretation of the
world, of man, of life.
Then different thoughts started occurring
to my mind.
Some of these thoughts are old, 35 years old.
The following happened at that time.
Let me share it with you and I am not sure
where I will end up.
I had gone to the church and I saw in front
of the altar, exactly behind the Holy Table
there was The One who was Crucified, Jesus
Christ.
I was impressed from a conversation I had
with other co-students, colleagues, co-researchers.
They were people of faith somehow and tried
to prove everything with the mind.
So looking at the One who was Crucified, it
said on top [of His Cross] “The King of Glory”.

English: 
A corpse in blood, on the cross, beaten, ridiculed,
neglected in front of death and yet it said
on top “The King of Glory”.
A believer had given me a crucifix, a colleague
of mine, a catholic, which said: “Jesus
the Nazarene, King of Judeans”.
In comparing the two, I thought the one cross
has a historical description on it, it has
to be right, this is what the Gospels said.
The other cross has something else which does
not follow reality but intensely holds and
reveals a truth.
“It is either a lie or it is a really big
truth”.
I don’t know what it was… but certainly
at that moment it was a challenge for me.
How is it possible for this body on top of
the cross to be the God and to be Glory at
the same time, to be the “the King of Glory”.

Romanian: 
Un trup însângerat, pe cruce, bătut, ridiculizat, neluat în seamă, în fața morții, și totuși scria
în partea de sus „Împăratul slavei”.
Un credincios îmi oferise un crucifix, un coleg al meu, un catolic, pe care scria: „Iisus
Nazarineanul, regele iudeilor”.
Comparându-le pe cele două, m-am gândit că crucea care are o descriere istorică
trebuie să fie corectă, asta au spus Evangheliile.
Cealaltă cruce are altceva,
nu urmează realitatea, ci poartă și
dezvăluie un adevăr.
„Fie este o minciună, fie este un foarte mare adevăr".
Nu știu ce a fost... dar cu siguranță acel moment a fost o provocare pentru mine.
Cum este posibil ca acest trup de pe
cruce să fie Dumnezeu și Slavă
în același timp, să fie „Împăratul slavei”.

English: 
So, the mind started to agonize and navigate
for days in certain areas of this problem.
“If I was God”, I said inside me, “I
would have built the world according to the
Holy Scripture”! and it says that He built
the world “and it was good”, not “perfect”,
but “good” but this is what it says.
If it was for me, I would have let the world
for some time to work right.
But it did not.
He creates the Angels, the Angels fall…
He builds Men, Men fall…Why did He do that?
Why could He not somehow…, allow this evil
to have happened a bit later so that we could
have lived for a short time in Paradise, to
have understood for a bit how Paradise is
and then let the fall be and we would see
how things would have turned out then.
Such short of questions started occurring
to me, which could have shaken my faith…instead

Romanian: 
Deci, mintea a început să se frământe și să navigheze zile întregi în anumite zone ale acestei probleme.
„Dacă aș fi Dumnezeu”, am spus în mine: „Eu aș fi construit lumea după
Sfânta Scriptură!” Se spune că El a zidit
lumea „și au fost bune toate”, nu „desăvârșite”,
doar „bune”, aceasta este ceea ce scrie.
Dacă ar fi fost după mine, aș fi dat mai mult timp lumii să lucreze dreptatea.
Dar nu a făcut-o.
El creează Îngerii, Îngerii cad ...
El zidește oameni, oamenii cad... De ce a făcut asta?
De ce nu ar fi putut El cumva să îngăduie ca acest rău să se fi întâmplat puțin mai târziu, ca noi să fi putut
trăi o vreme în Rai, să fi înțeles un pic cum este Raiul
și apoi să fi îngăduit căderea ca noi să vedem diferența.
Astfel de întrebări au început să mă frământe, care mi-ar fi putut zdruncina credința... în schimb

English: 
they challenged me to search deeper for the
hidden answer.
I felt I had some confidence that she is somewhere
because this whole thing that is called “church”
is so much beautiful and it holds something
really big.
So, my mind should look somewhere else.
In church language there are some terms which
can be translated in English as “mind”
“conviction”, “spirit”.
There is the word “to counsel”, [in Greek
“nouthesia”].
It says in the papers that after the reading
of the Gospel, the priest who is in lead “is
counselling”, [“ti nouthesia pi-ite].
Meaning he takes the “spirit, the mind”
and he sets it where he must.
In other words, “To take the mind and to
guide it somewhere… where we all together
can witness the truth with a different eye
from the naïve standpoint we often contemplate it".

Romanian: 
ele m-au provocat să caut mai profund,
un răspuns ascuns.
Am simțit că trebuie să am o anumită încredere în toată această chestiune care se numește „biserică”,
ea este atât de frumoasă și poartă lucruri
foarte înalte.
Deci, mintea mea ar trebui să se uite în altă parte.
În limbajul bisericesc există câțiva termeni care
pot fi traduși în engleză ca „minte”
„încuviințare”, „duh”.
Există cuvântul „a sfătui”, [în greacă
„nouthesia“].
Se spune că după citirea Evangheliei, preotul
„sfătuiește”, [„ ti nouthesia pi-ite].
În sensul că el ia „duhul, mintea”
și le pune unde trebuie.
Cu alte cuvinte, „A lua mintea și a
o îndruma pe undeva ... unde toți
putem să fim martori la un adevăr, cu alți ochi, diferit de modul naiv pe care îl contemplăm adesea".

English: 
So, in essence, what church does is the formulation
of the spirit and the mind, she offers spirit,
fixes the mind, guides with a purpose to open
horizons, develop another logic.
Comparing this logic with the scientific logic,
we start realizing that there is a difference.
Not that one is better from the other…
I would not say that…but we are in need
of another logic from the one we are already
used to in order to see the truth in this
case.
At some other point, Apostle Paul says: “But
our citizenship is in heaven.”.
What does the word “citizenship” imply
here?
I will make an interpretative error—please
indulge me—I want to guide the conversation
where I wish.
In essence, our heart is led to approach the
messages with a heavenly way.

Romanian: 
Deci, în esență, ceea ce face Biserica este formularea duhului și a minții, ea oferă duh,
fixează mintea, ghidează cu un scop de a deschide noi orizonturi, de a dobândi o altă logică.
Comparând această logică cu logica științifică,
începem să ne dăm seama că există o diferență.
Nu că una este mai bună decât cealaltă...
Nu aș spune asta... dar avem nevoie
de altă logică decât cea care suntem deja
obișnuiți, ca să vedem adevărul.
La un alt moment, Apostolul Pavel spune: „Cetățenia noastră este în ceruri”.
Ce înseamnă cuvântul „cetățenie”
aici?
Voi face o eroare interpretativă - vă rog
îngăduiți-mă - vreau să ghidez conversația
unde doresc.
În esență, inima noastră este condusă spre abordarea mesajelor într-un mod ceresc.

English: 
“Our citizenship”, the love that shapes
our mind “is in heaven”—this is what
he wishes to say.
I will gather now all these information to
facilitate you.
So, I want us to take a trip in discovering
the spiritual logic with which we can understand
the world, approach the truth, be situated
in front of the mystery, to somehow attempt
to touch the truth of God.
What a nice thing and it is… it is worthy.
When someone is inside the church, when he
knocks her door from the outside or when he
sees it to open a bit and he enters, he comes
into an extraordinary place, it is the place
of God.
This place must be understood not as a religion,
not as a mere moral but as an opportunity
that really lightens our spirit and opens
our heart to the world of God.
It is worthy!

Romanian: 
„Cetățenia noastră”, dragostea care ne conturează mintea noastră „este în cer” - asta este ceea ce
vrea să spună.
Am să adun acum toate aceste informații.
Așadar, vreau să facem o călătorie spre descoperirea logicii duhovnicești cu care putem înțelege
lumea, putem aborda adevărul, sta
în fața tainei, pentru a încerca cumva
să atingem adevărul lui Dumnezeu.
Ce lucru frumos… vrednic.
Când cineva se află în interiorul bisericii, când el
bate ușă din exterior sau când
o vede că începe să se deschidă un pic și intră, ajunge
într-un loc extraordinar, este locul
lui Dumnezeu.
Acest loc trebuie înțeles nu ca o religie,
nu ca o simplă morală, ci ca o oportunitate
asta ne luminează cu adevărat duhul și ne deschide
inima noastră către lumea lui Dumnezeu.
Vrednic lucru!

English: 
Following this way or I am not sure how else
it is possible.
It is worthy then to discover what it the
“mind” of Jesus.
It says “to acquire mind of Christ” what
is this thing, how are those things approached?
For this, I will start from a very nice passage
which is read on Good Friday in Vespers.
In the churches during the Descent from the
Cross, it is in 1 Corinthians and there, something
along these lines is said by Apostle Paul:
“For the message of the cross”, meaning
the “Crucified God”, “is foolishness
to those who are perishing”.
He says that this “Crucified God” is nonsense,
is incomprehensible, untenable for our logic.
What is it in the end?
“To the Jews a stumbling block and to the
Greeks foolishness”.
To the Jews who expected a strong God who
would come and change the whole world… it

Romanian: 
Altfel nu sunt sigur cum ar putea fi posibil.
Este lucru vrednic să descoperim 
„Mintea” lui Isus.
Se spune „a dobândi mintea lui Hristos” ce
este acest lucru, cum să înțelegem aceste lucruri?
Pentru asta, voi începe de la un pasaj foarte frumos
care este citit în Vinerea Mare la Vecernie.
Se citește în biserici, în timpul Pogorârii de pe
Cruce, din 1 Corinteni, ceva
de-a lungul acestor linii, spune Apostolul Pavel:
„Căci cuvântul Crucii”, adică
„Dumnezeul Cel Răstignit”, „este nebunie
pentru cei ce pier”.
El spune că acest „Dumnezeu Răstignit” este o prostie,
este de neînțeles, de nedescris pentru logica noastră.
Ce este până la urmă?
„pentru iudei, sminteală; pentru neamuri, nebunie ”.
Evreilor care se așteptau la un Dumnezeu puternic care
ar veni și ar schimba lumea întreagă...

Romanian: 
aceasta este o poticnire, Dumnezeu nu poate fi așa.
Pentru grecii care filozofează este un nonsens, cu care
nici măcar nu trebuie să te obosești.
Dar vă rog să ascultați ce urmează!
El ne spune „pentru noi” - cei credincioși,
mântuiți, care au intrat în această logică, în această îmbrățișare,
pe acest drum al mântuirii și sunt
mântuiți - este „puterea lui Dumnezeu și înțelepciunea lui Dumnezeu”.
Nu este sminteală, ci putere... nu prostie, ci Înțelepciune.
"Înţelepciune?".
Un cuvânt „mare”.
Crucea să fie „Înțelepciune”.
Acest lucru nu poate fi explicat logic.
Nu cred că cineva poate explica logic
iconomia divină ...
„Cum și de ce Dumnezeu se face om?”
De ce nu alege alt mijloc? Iar până la urmă
„ce a reușit?”.

English: 
is a scandal, God can’t be like that.
To Greek who philosophize is a nonsense, you
don’t even need to engage with it.
But please listen what follows!
He says “to us”—the ones who are faithful,
salvaged, have entered this logic, this hug,
this course, this road of salvation and are
saved—is “power of God and wisdom of God”.
Not a scandal but power… not foolishness
but Wisdom.
“Wisdom?”.
Such a “big” word.
The cross to be “Wisdom”.
This cannot be explained logically.
I don’t think that someone can explain logically
the divine economy…
“How God and why does He become a man?”
Why is He not choosing another mean? and at
the end of the day “what did He achieve?”.

Romanian: 
A suferit, a fost răstignit, a fost ridicat din morți, s-a înălțat, a venit Cincizecimea
și cum diferă starea noastră de starea
din Vechiul Testament, prima iconomie divină?
Acest fel de întrebări apar... nu poți
să le dai un răspuns...
De ce nu le poți răspunde?
Oare pentru că nu reprezintă adevărul
sau pentru că noi nu avem un „telescop” bun
pentru a ne apropia de ele?
Gândirea rațională este potrivită pentru a le răspunde
sau există o altă logică, logica lui Dumnezeu...
această minte, cum am spus și înainte, pentru ca cineva să se poată apropia?
În Sfânta Scriptură și în viața 
Bisericii și în întregul conținut al credinței
există multe lucruri pe care nu le poate înțelege cu rațiunea.
Nu se poate apropia de ele!
Este ca și cum ai încerca să intri într-un loc trecând printr-un perete de ciment.
Dacă te repezești asupra peretelui, te vei lovi la cap...
De ce e nevoie?

English: 
He suffered, he was crucified, he was raised
from the dead, ascended, Pentecost took place
and how is our state different from the state
of the Old Testament, the first divine economy?
These kind of questions emerge… you cannot
answer them...
why is it that you cannot answer them?
Is it because they do not represent the truth
or is it that we do not have a good telescope
for approaching them?
Is rational thinking adequate to answer them
or is there another logic, God’s logic…this
mind, we previously said, in order for somebody
to be able to approach them?
In the Holy Scripture and in the life of the
church and in the whole content of the faith
many things exist which one cannot approach
with reasoning.
He cannot approach them!
It is like trying to enter a space through
a cemented-wall.
If he rushes onto the wall, he will injure
his brain.
What does he need?

English: 
To take a bypass, to enter from a door, to
find a way in and a way out this whole problem
he might be facing.
There are a lot as I previously said.
One of them is that in the Holy Scripture
we see that while Christ holds God’s logic,
the greatest sermons were not understood and
were rejected.
Which are the greatest sermons?
One is the speech of the Lord when He spoke
about his Body and Blood.
It is in the first chapters of John, 5th,
6th, 7th.
He begins describing his Body and Blood.
Then some started complaining and saying “these
are rough words...are we going to eat his
flesh and blood?”
“From this time many of his disciples turned
back and no longer followed him”.
Jesus said that “they rejected him; they
did not understand him”.
They thought they had an argument.

Romanian: 
De un ocol, de a intra pe o ușă, de a
găsi o cale de intrare și o ieșire din toată această problemă
cu care ne confruntăm.
Sunt multe lucruri aici, cum am spus anterior.
Unul este faptul că în Sfânta Scriptură
vedem că în timp ce Hristos are logica lui Dumnezeu,
cele mai mari cuvântări ale Sale nu au fost înțelese și
au fost respinse.
Care sunt cele mai mari cuvântări?
Una este predica în care a vorbit
despre Trupul și Sângele său.
Este în primele capitole din Ioan, cap. 5, 6, 7.
Începe să vorbească despre Trupul și Sângele Său.
Apoi, unii au început să se murmure și să spună „acestea
sunt cuvinte grele... o să mâncăm
carnea și sângele lui?"
„Din acest moment, mulți dintre ucenicii săi s-au întors
înapoi și nu l-au mai urmat ”.
Iisus a spus că „L-au respins și
nu L-au înțeles ”.
Ei au crezut că știu ce vorbesc.

Romanian: 
Și Domnul spune ucenicilor Săi „Nu vreți și voi să plecați? ”
Atunci Petru a răspuns spontan „Doamne,
unde vom merge?
Tu ai cuvintele vieții veșnice ”.
Unde să mergem... cuvântul Tău este cuvântul vieții veșnice.
Cu siguranță, nici Petru nu a înțeles ce
a spus Iisus despre Trupul și Sângele său, în timp ce
ceilalți spuneau: „o să-i mâncăm trupul lui?”, însă tot simțea altceva
și a înțeles altceva.
Aceasta este ceva diferit!
Să mergem la o altă predică, la fel de importantă, Apostolul Pavel.
Merge la Atena și predică în Areopag
și spune „Căci străbătând cetatea voastră
şi privind locurile voastre de închinare, am aflat şi un altar pe care era scris:
Dumnezeului necunoscut.
Deci pe Cel pe Care voi, necunoscându-L, Îl cinstiţi, pe Acesta Îl vestesc eu vouă.

English: 
And the Lord says to his disciplines “You
do not want to leave too, do you?”
then Peter spontaneously answered “Lord,
to whom shall we go?
You have the words of eternal life”.
Where to go… your message is message of
eternal life.
For certain, neither Peter understood what
Jesus said about his Body and Blood, while
the others said, “are we going to eat his
flesh?”, but still he felt something else
and realized something else.
This is something different!
Let’s go to another sermon, equally important
one, Apostle Paul.
He goes to Athens and preaches in Areios Pagos
and says “For as I walked around and looked
carefully at your objects of worship, I even
found an altar with this inscription: To an
Unknown God.
So you are ignorant of the very thing you
worship—and this is what I am going to declare to you.

Romanian: 
Mai târziu, de îndată ce l-au auzit vorbind
la înviere, ei au răspuns „altădată”...
„Te vom asculta despre aceasta şi altădată."
„Înviere?”
... Învierea nu este de înțeles
cu mintea, în schimb logica cere altceva,
credință, și din acest motiv, l-au respins.
Ucenicii, în ziua de Rusalii merg și
propovăduiesc luminați de Sfântul
Duh, iar cuvântul lor nu este înțeles
și oamenii spun că ucenicii sunt beți,
vorbesc aiurea.
Și predica lor este de neînțeles.
Cuvântul despre Trupul și Sângele lui Hristos,
despre Înviere și despre
Harul Duhului Sfânt.
Acestea nu erau doar cuvinte, ci transfer
de viață și har, de exemplu, la Rusalii,
L-au văzut, dar nu au putut pricepe.
Aveau nevoie de altceva.
Si inca ceva.

English: 
Later on, as soon as they heard him speak
of resurrection they replied “see u later”…
“We want to hear you again on this subject
later on.”.
“Which resurrection?”
… resurrection is not understandable with
logic, instead logic requires something else,
faith and for this reason, they rejected him.
The disciples, the day of Pentecost go and
preach with the enlightenment of the Holy
Spirit and their word is also not understandable
and people say that the disciples are drunk,
they lost it.
And their sermon is incomprehensible.
The sermon of the Body and Blood of Christ,
the sermon of Resurrection and the sermon
of the Grace of the Holy Spirit.
These were not just words, they were transfer
of life and Grace, for example, in Pentecost,
they saw Him, but they could not understand
Him.
They needed something else.
And something else.

Romanian: 
Nu au fost auzite rugăciunile.
Adesea spunem despre rugăciunile noastre: „Cer, dar nu primesc”. Am echivalat
rugăciunea cu cerșetoria și pe Dumnezeu cu slujitorul voii noastre, dar nu realizăm că rugăciunea
nu înseamnă cerere... rugăciunea înseamnă mulțumire,
încredere, a-ți da viața...
și încă ceva...
Domnul rostește rugăciunea în Ghețimani și
Rugăciunea Lui nu este ascultată de Dumnezeu-Tatăl.
Apostolul Pavel spune „Şi pentru ca să nu mă trufesc cu măreţia descoperirilor, datu-mi-s-a mie
un ghimpe în trup, un înger al satanei, să mă bată peste obraz”.
Am ceva în trupul meu, ca un diavol care mă bate, care mă deranjează,
ca să nu mă laud.
„Pentru aceasta de trei ori am rugat pe Domnul ca să-l îndepărteze de la mine și mi-a zis:

English: 
The big prayers were not heard.
We often say about our prayers: “I ask about
it, but it is not given” we have identified
prayer with beggary and God as a servant of
our will, but we do not realize that prayer
is not asking… prayer is to give thanks
and to trust, to give your life… and something
else also comes up at this point.
The Lord says the prayer in Gesthsemane and
His prayer is not heard by Father God.
Apostle Paul says “Therefore, in order to
keep me from becoming conceited, I was given
a thorn in my flesh, a messenger of Satan,
to torment me”.
I have a problem with my flesh with my body
like a devil who stiches me, who bothers me
so that I do not boast about myself.
“To get rid of it, I begged the Lord three
times and what did He say to me “My grace

English: 
is sufficient for you, for my power is made
perfect in weakness.”.
My grace is sufficient.
Do not ask for much I have already given you
the major…and which is that?
My Grace!
And how is my Grace seen?
When you are weak, then you appear in strength
through my Grace.
What sense do we make out of this?
Those things are not part of our logic…
they are something different!
I open a parenthesis maybe I bother you with
all these things, but our mind has to escape
even for us people who confess our faith,
we have “a depressed faith” which is shaken
so easily.
We have a foundation in Athens, named “Galilee”,
which is for patients of terminal stage cancer.
We have lately, a woman of 39 years of age.
She was in the last stages of her life.
She has three children, minors.

Romanian: 
Îţi este de ajuns harul Meu, căci puterea Mea se desăvârşeşte în slăbiciune.”
Îţi este de ajuns harul Meu...
Nu mai cere căci deja ți-am dat lucrul cel mare mare! Care?
Harul meu!
Și cum se vede Harul meu?
Când ești slab, atunci te împuternicești
prin Harul meu.
Ce înțelegem din asta?
Aceste lucruri nu fac parte din logica noastră ...
sunt lucruri diferite!
Fac o paranteză, poate vă deranjez cu
toate aceste lucruri, dar mintea noastră trebuie să scape
chiar și pentru noi care mărturisim credința,
avem „o credință slabă” care este zguduită
atât de ușor.
Avem o fundație la Atena, numită „Galileea”,
 pentru pacienții cu cancer în stadiu terminal.
În ultima vreme am avut o femeie de 39 de ani.
Ea era în ultimele clipe ale vieții.
Are trei copii, minori.

English: 
One 16, one 7 and one 6 years old.
She came to us and when she entered our program
she had finished with all therapeutic treatments
and while she was at the final stages, we
took her in our foundation.
One day, I went to visit her.
Her mother was there.
They both told me “we are expecting the
miracle and she is going to be fine; we tell
you this in advance so you can know.
Let the doctors say whatever they want.
Venerable Father, we are happy that we are
here, and we thank you.
We are going to give you back as a gift the
miracle of her treatment, we are certain”.
Keep us in the foundation do not send us away.
These people were not “people of the church”,
but they were “people of faith”.
What faith?
They were taking their children to receive
communion on Good Thursday, the day before
Christmas, the day of Holy Mother Theotokos,
something along these lines.

Romanian: 
De 16,  7 și  6 ani.
A venit la noi și când a intrat în programul nostru
terminase deja cu toate tratamentele terapeutice
și în timp ce era în ultimele clipe, am luat-o la noi.
Într-o zi, m-am dus să o vizitez.
Mama ei era acolo.
Amândouă mi-au spus „așteptăm
o minune și ea va fi bine;
vă spunem asta de dinante, ca să știți.
Lăsați medicii să spună ce vor.
Preasfințite Părinte, suntem fericiți că suntem aici, și vă mulțumim.
Vă vom răsplăti cu minunea vindecării ei, suntem siguri”.
Lăsați-ne aici, la fundație, nu ne trimiteți altundeva.”
Acești oameni nu erau „oameni ai bisericii”,
dar erau „oameni ai credinței”.
Ce credință?
Își duceau copiii la împărtășit în Joia Mare, cu o zi înainte
de Crăciun, la Adormirea Maicii Domnului,
ceva de genul acesta...

Romanian: 
Oameni simpli, dar cu credință.
Am intervenit pentru a putea sta puțin
mai mult și brusc starea generală de sănătate
a fetei se prăbușește.
O duc la spital pentru că avea nevoie de tratament la spital.
Acolo stă o lună și după o
lună intră în comă, nu putea
nici măcar să bea apă.
Fără altă opțiune, rudele au insistat să o aducă înapoi la fundația noastră, numită
„Galileea“.
Ei spun că vor să o ducă acolo; doctorii
spun că nu se poate, nu este într-o stare
în care să poată fi transferată.
Deci, rudele semnează actele refuzând
ca ea să moară în spital.
Și mama o readuce la „Galileea”.
Nu știu ce i-au făcut, a început
să se simtă mai bine, să bea apă, să mănânce
ceva mâncare și spune că vrea să vorbească cu mine.
„Preasfințite Părinte, vreau să vă spun că
a avut loc o a doua minune.

English: 
Simple people, but with faith.
I intervened so that they could stay a little
longer and suddenly the overall health of
the girl collapses.
They take her to the hospital because she
needed hospital treatment.
There she stays for a month and after the
month she falls into a comma, she could not
even drink water.
Without any other option, the relatives insisted
on bringing her back to our foundation, named
“Galilee”.
They say we want to take her there; the doctors
say she can’t, she is not in a state that
we can transfer her there.
So, the relatives sign the papers denying
her to die in the hospital.
And the mother brings her back to Galilee.
I don’t know what they did to her, she started
feeling better, drinking water, eating some
food and she says she wants to talk to me.
“Venerable Father, I want to tell you that
a second miracle took place.

English: 
We were hoping for the first, the small miracle—for
me to be fine—now a bigger, a second miracle
has happened.
I am ready to leave!
Christ showed me my life without me and the
world without me and my children without me...
I do not know what this is”.
“And what did He say to you?”
I asked.
“I am waiting for you above and you will
leave” she replied.
“And are you not bothered?”
“No, I am happy, this is the big miracle!”
Her mother in a similar manner.
Now after all this, the mother approaches
me and tells me.
“Let me tell you what happened these days.
I was certain as I had told you that she will
live.
Eventually, this is not going to happen and
she is going to leave us, I was angry with
God, I complained to him.
“I now want to confess this and take it
off my chest, but I still have pain”.

Romanian: 
Am sperat pentru prima, o mică minune - ca să mă fac eu bine - acum însă o mai mare, o a doua minune
s-a intamplat.
Sunt gata să plec!
Hristos mi-a arătat viața fără mine și
lume fără mine și copiii mei fără mine...
Nu știu ce este asta.
„Și ce ți-a spus?”
Am întrebat.
„Te aștept sus și tu vei veni”, a răspuns ea.
„Și nu te-a supărat acest lucru?”
"Nu, sunt fericită, aceasta este marea minune!"
Mama ei vorbea într-o manieră similară.
Acum, după toate acestea, mama se apropie și îmi spune:
„Permiteți-mi să vă spun ce s-a întâmplat zilele acestea.
Eram sigură că va trăi, după cum v-am spus.
În cele din urmă, acest lucru nu se va întâmpla și
va pleca dintre noi, m-am înfuriat
pe Dumnezeu....
„Vreau acum să mărturisesc asta și să o ridic de pe inima mea, dar am încă durere”.

English: 
“Nonetheless, my daughter told me, and I
believe it, that this is a bigger miracle
and I am a bit happy.
Is it a sin that I am happy?”.
“Are you asking me if it is a sin because
your daughter will leave?”.
“No, I am sad for this…but I am happy
for the miracle that has happened”.
I go back, we start talking, the kids come
in.
The little kid says “mummy when are you
coming home?
She says “mummy won’t be coming back home
she will be here”…
“are not we going to see you again?”.
“No, I will leave!”
“Where are you going?”
“I will go to heaven now.
And I won’t be able to see you or talk to
you.
Listen my child, I am done, Christ showed
me my life without me and your lives without
me it will be much better and we will meet
there where I go, I will see you but you won’t
be able to see me I will be able to hear you
but you will not be able to hear me but whatever

Romanian: 
„Cu toate acestea, fiica mea mi-a spus, iar eu cred, că aceasta este o minune mai mare
și sunt fericită.
Este un păcat că sunt fericită?”.
„Mă întrebi dacă este un păcat pentru că
fiica ta se va muta de aici? ”
„Nu, sunt tristă pentru aceasta... dar sunt fericită pentru minunea care s-a întâmplat”.
Mă întorc, începem să vorbim, vin copiii
înăuntru.
Micuțul spune „mami, când vii acasă?
Ea răspunde: „mamai nu se va întoarce acasă, va rămâne aici ”...
„Nu o să te mai vedem?”
„Nu, voi pleca!”
"Unde te duci?"
„Voi merge la cer.
Și nu voi putea să vă văd sau să vorbesc
cu voi.
Ascultă, copilul meu, mă sfârșesc, Hristos mi-a arătat cum va fi viața fără mine și viețile voastre fără mine,
va fi mult mai bine și ne vom întâlni
acolo unde mă duc, vă voi vedea, dar voi nu
veți putea să ma vedeți, vă voi putea auzi
dar voi nu mă veți putea auzi, dar orice

Romanian: 
îți vei dori, cere de la mine și eu îi voi 
transmite lui Hristos și vei vedea cum
că va fi foarte bine”.
„Dar vrem să fii cu noi, aici” „Nu știți ce vreți”, spune ea.
Zilele au trecut, eram cu Arhiepiscopul de Sinai la fundație așteptând să sosească un călugăr
și i-am sugerat să o vizităm puțin pe femeie.
Deci, mergem la camera ei și îi spun, aici
este Arhiepiscopul Sinaiului și ea spune „În
August, o prietenă de-a mea se duce la Sinai și am vrut să văd
acest loc atât de mult... acum îl voi vedea
de sus ... îi spun „nu ai venit aici
să te duci la cer, ci să te ținem aici pe pământ”.
„Mă duc” spune ea „mă duc sus” și Arhiepiscopul spune „sus
va fi cu adevărat frumos”… ”ce
altceva i-ar fi putut spune?
Și ea răspunde...

English: 
you wish, you will ask it from me and I will
pass it on to Christ and you will see how
much better this would be”.
“But we want you here for a bit” “You
don’t know what you want” she says.
Days passed, I was with Archbishop of Sinai
at the foundation waiting for a monk to arrive
and I suggested visiting the woman for a bit.
So, we go at ther room and I say to her, here
is the Archbishop of Sinai and she says “In
August, that I was better a friend of mine
would go to Sinai and I wanted to see the
place so much… now I will probably see it
from above…I tell her “you came here not
to go above but for us to be able to keep
you down here”.
“I am leaving you” she says “I am going
up” and the Archbishop says “up, it is
going to be really beautiful”…”what
else could he have said to her?
And she replies…

English: 
“I also wanted to go to London I will probably
see London from above as well...she was joking
with us…meanwhile, I ask her “are u ready
to leave?”.
“I am ready!
I am waiting for the time”.
“When is the time coming?”
“Maybe now, maybe at night, maybe tomorrow,
maybe God gives me some more days so I can
go at the balcony and look at the sun…she
is still there, three weeks have passed…I
showed a video of her to his Holiness, her
mother asked me to…
She has pulled up the anchors and she is at
the take-off run”…
“Are you ok?”
“I am so much happy”.
This has no other logic, no other interpretation,
neither psychological.
Some psychologist might come up and say that
under her state…but there is no such thing…
“How did this come to you” “I don’t
know she says, I don’t know, I was in a

Romanian: 
„Am vrut să vizitez și Londra... poate
voi vedea și Londra de sus...” glumea...
Între timp, o întreb „ești gata
să pleci?".
"Sunt gata!
Aștept clipa”.
„Când va fi aceasta?”
„Poate acum, poate la noapte, poate mâine,
poate Dumnezeu îmi mai dă câteva zile ca să pot
ieși pe balcon și să privesc soarele... ea
este încă acolo, au trecut trei săptămâni...
I-am arătat un videoclip despre ea Înalt Preasfinției Sale, mama ei m-a rugat...
Ea a ridicat ancora și este gata pentru decolare”
"Ești bine?"
„Sunt atât de fericită”.
Aceasta nu are altă logică, nici o altă interpretare, nici psihologică.
Este posibil ca un psiholog să vină să spună că în starea ei ... dar nu există așa ceva...
„Cum ai ajuns la aceasta?” „Nu știu, zice ea, nu știu, am fost într-o

English: 
mess, when I returned it came to me”.
I would like to detect, to search and to develop
this logic of faith.
If it was me, I think I would have acted according
to the logic of the mother.
I ask something from God, I believe God will
perform the miracle but, in the end, it does
not arrive.
Then, the mother—with the daughter’s help—admits
that she asked from God the small miracle
and God gave her the bigger one.
This thing is without interpretation under
any scientific logic, but gives her great
strength “Power of God and wisdom of God”.
In the end, the Cross of logic is strength
and it is wisdom and this cross receives strength
from the cross of God.
I told you before, the faith in the One who
was Crucified is for some people a scandal

Romanian: 
mare mizerie... când m-am întors am primit starea aceasta”.
Aș dori să investighez, să caut și să dezvolt
această logică a credinței.
Dacă aș fi fost eu, cred că aș fi acționat conform cu logica mamei.
Cer ceva de la Dumnezeu, cred că Dumnezeu va face minunea, dar, în final,
nu se întâmplă.
Apoi, mama - cu ajutorul fiicei - recunoaște
că ea a cerut de la Dumnezeu o mică minune,
iar Dumnezeu i-a dat una mai mare.
Acest lucru este fără interpretare,
dincolo de orice logică științifică, dar îi oferă
o mare putere, „puterea lui Dumnezeu și înțelepciunea lui Dumnezeu”.
Până la urmă, Crucea logicii este putere
și înțelepciune și această cruce primește putere
de la Crucea lui Dumnezeu.
V-am spus mai înainte, credința în Cel Răstignit este pentru unii o sminteală

English: 
and for others nonsense but for us in the
church, it is “Power of God and Wisdom of God".
One searches in the texts and discovers that
things are a bit different from what we are
accustomed to in science.
But, I will go on and provide you with some
scientific examples as well.
In science, everything is not explained rationally.
If some among you have a natural sciences
background know this already.
There are some principles that our mind, our
senses understand really simple.
Take for example, the principle of continuity.
Then, another theory comes and disrupts continuity,
this is the so-called theory of quanta.
What is quantum?
We have a nucleus and an electron which is
stimulated, is transferred from one orbit
to another without ever appearing in the interim
(orbit).

Romanian: 
și pentru alții o prostie, dar pentru noi în
biserică, este „Puterea lui Dumnezeu și Înțelepciunea lui Dumnezeu”.
Descoperim că lucrurile sunt puțin diferite față de cele cu care suntem
obișnuiți în știință.
Dar, voi continua și vă voi oferi și unele
exemple științifice.
În știință, nu totul este explicat rațional.
Dacă unii dintre voi au studiat științele naturale, știu deja acest lucru.
Există câteva principii pe care mintea noastră, simțurile noastre, le înțeleg foarte ușor.
Să luăm, de exemplu, principiul continuității.
Apoi, vine o altă teorie și perturbă continuitatea,
aceasta este așa-numita „teorie a cuantei”.
Ce este cuanta?
Avem un nucleu și un electron care este
stimulat, este transferat de pe o orbită
pe alta, fără să apară vreodată între orbite.

Romanian: 
În acest caz, nu există continuitate, 
nu e un lucru absolut, ci relativ.
Nu există nicio certitudine, există o nedeterminare.
Suntem în interiorul lumii fizice, dar
nu putem înțelege totul.
Ne depășește.
O lume imensă și suntem atât de mici...
Unii pun întrebarea „există ființe extraterestre?“
Și dacă există... cel mai rău nu este
dacă există sau nu, pentru că chiar dacă
ele există, nu putem comunica cu acestea.
În acest univers uriaș, acestea ar putea exista.
Dar chiar dacă presupunem că durata lor de viață se suprapune cu durata vieții omenirii
pe planeta noastră și chiar dacă acestea înțeleg
limba noastră și ne trimit un mesaj
de bună dimineața, acest mesaj, pentru a
ajunge la noi, necesită cel puțin câteva sute
de ani
Și dacă se presupune că îl înțelegem, pentru a le răspunde „bună seara”, va fi

English: 
In this case, there is no continuity, there
is no absoluteness, there is relativity.
There is no certainty, there is indeterminacy.
We reside inside the physical world and we
cannot wholly understand everything.
It transcends us.
An immense world, and we are so really small.
Some pose the question “are there extraterrestrial
beings?”.
And what if they exist … the worst is not
whether they exist or not, because even if
they exist, we cannot communicate with them.
In this huge universe, they might exist.
But even if we assume that their span of life
concurs with the span of the life of mankind
on our planet and even if they understand
our language and they send us a message to
say good morning, this message in order to
reach us, requires at best some hundreds of
years.
And if we supposedly understand it, in order
to respond back “good evening”, it will

English: 
take another 400 years…The communication
inside the universe, it seems is prohibitive
for intelligent life.
It is also not understandable why we, the
really small people, live inside this inconceivably
immense world.
We cannot fill him.
We understand that it exists, but we cannot
“communicate” with it.
Similarly, all this noise that followed with
the genome.
We open the book, but we cannot understand
its language and we cannot understand everything
and we think we can explain everything and
we try to interpret them in any way possible
but, unfortunately, amidst all these, we lose
the chance to develop a bit of a different logic.
Let’s now pass to the second part of our
conversation.
How can we grasp the other logic, the Logic
of the Gospel.
Jesus arrives and starts teaching.

Romanian: 
nevoie de încă 400 de ani... Comunicarea
în interiorul universului se pare că este de neatins
pentru viața inteligentă.
De asemenea, nu putem înțelege de ce noi,
oameni cu adevărat mici, trăim în interiorul acestei lumi
imense
Nu o putem umple.
Înțelegem că există, dar nu putem
„Comunica” cu ea.
În mod similar, toată această zarvă care a apărut după descoperirea genomului...
Deschidem cartea, dar nu putem înțelege
limbajul ei și nu putem înțelege totul
și credem că putem explica totul și
încercăm să le interpretăm în orice mod posibil,
dar, din păcate, în mijlocul tuturor acestora, pierdem
șansa de a dobândi puțină logică diferită.
Să trecem acum la a doua parte a conversaţiei noastre.
Cum putem înțelege cealaltă logică, Logica
Evangheliei.
Iisus vine și începe să învețe.

English: 
In essence, what reveals us the other logic,
the Logic of the Gospel is the fifth Chapter
of Matthew.
It starts with “The Sermon of the Mount”
and what does it say?
In the beginning, there are the ‘Beatitudes’
(Blessings) and then it makes a comparison
between the perceptions and orders of the
Old Testament and the New Testament, Jesus
Christ, Himself passes on to the world.
So, He starts “blessed are the poor in spirit:
for theirs is the kingdom of Heaven”.
This is what the modern, rationalized world
would make fun of, … blessed are the fouls.
But the phrase “poor in spirit” means
something else.
It means the “humble”.
Blessed are the humble, they who are humbled.
This is not easily accepted neither by the
modern secular logic, nor the natural logic.

Romanian: 
În esență, ceea ce ne dezvăluie cealaltă logică, Logica Evangheliei, este capitolul 5
din Matei.
Începe cu „Predica de pe Munte”
Și ce spune?
La început, sunt „Fericirile” și apoi face o comparație
între percepțiile și poruncile
Vechiului Testament și ale Noului Testament, Iisus
Hristos, El Însuși le oferă lumii.
Așadar, începe: „fericiți cei săraci cu duhul,
că a lor este Împărăția Cerurilor”.
Aceasta este ceea ce lumea modernă, raționalizată ar lua în râs... binecuvântați sunt proștii.
Dar sintagma „săraci cu duhul” înseamnă
altceva.
Înseamnă „smeriții”.
Fericiți cei smeriți, cei care sunt smeriți.
Acest lucru nu este acceptat cu ușurință nici de către
logica seculară modernă, nici de logica naturală.

English: 
Blessed is he/she who is humble, he/she who
is yielding, he/she who is forgiving, he/she
who does not believe that he/she is the center
of the world; “blessed are the poor in spirit:
for theirs is the kingdom of Heaven”.
Then comes more.
“Blessed are they that mourn”, “blessed
are they which hunger and thirst after righteousness”,
previously “blessed are the pure in heart”…ok
this last one is understandable…but those
who are the hungry, thirsty, who yearn, how
come they are also blessed?
They who mourn (and of course it does not
imply the secular mourning), they are also
blessed.
They who give, the merciful, “blessed are
the merciful: for they shall obtain mercy”.
“Blessed are they which are persecuted for
righteousness’ sake”.

Romanian: 
Fericit este cel smerit, cel care
cedează, cel care iartă,
cel care nu crede că este centrul
lumii; „Binecuvântați cei săraci cu duhul,
că a lor este Împărăția Cerurilor”.
Apoi continuă.
„Fericiți cei ce plâng”, „fericiți
cei flămânzi și însetați de dreptate”,
„fericiți cei curați cu inima”… bine,
acesta este mai ușor de înțeles... dar celelalte...
Cine sunt cei înfometați, însetați, cei care tânjesc, cum sunt ei fericiți?
Cei care plâng (și, desigur, nu
înseamnă plânsul secular), sunt și ei
fericiți.
Aceia care dau, cei milostivi, „fericiți cei milostivi, că aceia vor fi miluiți”.
„Fericiți cei prigoniți
pentru dreptate.”

English: 
“Blessed are you, when men shall revile
you, and persecute you,”.
“Blessed are those who are persecuted, neglected,
rejected from the world.
And what comes after?
“Rejoice”, these people should be happy
and rejoice, even they who have temptations.
In Jacob’s Epistle, it is said “Consider
it all joy, my brothers, when you fall into
various temptations”.
You should be happy when you are in an environment
of temptations.
What is this thing?
We must understand it, our soul must accept
it, our inside world has to discover it and
to be able to rejoice in this event which
probably appears as a temptation in the beginning.
At the same time in the Lord’s Prayer, we
ask “do not lead us into temptation”.
As if we say “My God please do not allow
temptations” but if they are to come, then

Romanian: 
„Fericiți veți fi când oamenii vă vor ocărî și vă vor prigoni.”
Fericiți sunt cei prigoniți, neglijați,
respinși de lume...
Și după aceasta?
„Bucurați-vă”, acești oameni ar trebui să fie fericiți și să se bucure, chiar și cei care au ispite.
În Epistola lui Iacov se spune „Mare bucurie să socotiţi, fraţii mei, când cădeţi
în felurite ispite”.
Ar trebui să fii fericit când te afli într-un mediu
al ispitelor.
Ce este acest lucru?
Trebuie să îl înțelegem, sufletul nostru trebuie să îl accepte, lumea noastră interioară trebuie să îl descopere și
să se bucure de acest lucru care
apare probabil ca o ispită, la început.
În același timp în Rugăciunea Domnească, noi
cerem „nu ne duce în ispită”.
Ca și cum am spune „Dumnezeul meu, te rog, nu îngădui ispitele”, dar dacă vor veni, atunci

English: 
this message of the Gospel comes (which we
just saw) and says “rejoice”.
Be happy in temptations.
This phrase “Blessed are…” appears elsewhere
many times.
Sometimes though it introduces us into something
else “It is more blessed to give than to
receive.”
It is a bigger and better thing to give rather
than receive.
In a world that everyone wants to receive,
this has become our natural movement and our
argument.
On this verse, many things are based.
The whole work of the church is verified in
this way.
The more someone spreads, the more he gathers,
as Saint John Chrysostomos said “by giving
it is received and by spreading, it is understood”
We celebrate here!
This is the main reason I have come here (in
Lemessos), we celebrate Saint John the Merciful.

Romanian: 
vine acest mesaj al Evangheliei (pe care 
l-am auzit) și ne spune: „bucurați-vă”.
Fiți fericiți în ispite.
Această frază „Fericiți sunt…” apare și în altă parte de
multe ori.
Uneori, ne deschide altă perspectivă: „Este mai fericit a da, decât
a lua."
Este un lucru mai mare și mai bun a oferi, mai degrabă
decât a primi.
Într-o lume în care toată lumea vrea să primească,
aceasta a devenit mișcarea noastră naturală și
rațiunea noastră.
Pe acest verset se bazează multe lucruri.
Întreaga lucrare a Bisericii se verifică prin aceasta.
Cu cât dăruiește mai mult, cu atât adună mai mult,
după cum spunea Sfântul Ioan Gură de Aur „dând,
se primește și împărțind, se înțelege”.
Sărbătorim!
Acesta este principalul motiv pentru care am venit aici (în Lemessos), îl sărbătorim pe Sfântul Ioan cel Milostiv.

English: 
A saint who always gave and he was full for
this.
We had a priest in Kamariza, you might know
him, father Nektarios Vitalis.
He was a “small human”, a nothing.
What he did in his life was give everything
and keeping nothing for himself.
As a result, I went to do the Holy Liturgy
with him.
Often when the bishop visits your parish,
the priest puts on his beautiful vestments,
for others to see us, and match with each
other.
He, on the contrary, had an outer cloth taken
from one cloth, a stole borrowed from somewhere
else, one red cuff, a green one; the vestments
were completely unmatching but happy.
A stain on his cloths etc.
Do you know what money he gave to the people…incredible!
I am going to tell you an odd story…

Romanian: 
Un sfânt care a dat mereu...
Am avut un preot în Kamariza, poate îl știți, pr. Nektarios Vitalis.
Era un „om mic”, un neînsemnat.
Ceea ce a făcut în viața lui a fost să dea totul, nepăstrând nimic pentru sine.
Drept urmare, am mers să slujesc Sfânta Liturghie
cu el.
Adesea, când episcopul vizitează parohia,
preotul își pune veșmintele frumoase,
ca alții să ne vadă și ne asortăm...
El, dimpotrivă, s-a învelit
într-o cârpă, împrumutată de undeva
o mânecuță roșie, una verde; veșmintele
nu se asortau deloc, dar erau fericite...
Avea o pată pe veșminte etc.
Știți câți bani a dat oamenilor? Incredibil!
Vă voi spune o poveste neobișnuită...

Romanian: 
M-am dus și i-am spus „părinte, acum trebuie să te salut înainte de a pleca... a spus „așteptați,
restul dintre voi puteți pleca, vreau să mă spovedesc la PS Nikolaos”... scoate o pungă din
vesta lui cu numerar, bancnote de 5, 10, 50 euro... după un timp, scoate un plic...
bani oferiți de cineva din Australia.
Nu înțeleg ... atunci spun că trebuie să plec... El zice: „așteaptă fiul meu”,
nu fi ca un șef” Scoate de sub saltea
altceva... apoi pleacă în alt loc...
Până la urmă, am plecat cu 13.800 de euro de acolo.
Nu a păstrat nimic pentru sine.
Când cineva îi dădea ceva, 
transmite către altcineva.
Știți câți bani?
„Milioane”... nu a păstrat
nimic pentru sine.
Era inteligent.
Înțelesese butonul.

English: 
I went and I said “elder now I have to greet
you before I leave…he said “wait, the
rest of you can leave, I want to confess to
father Nikolaos”… he pulls a bag from
his vest with cash, bills of 5, 10, 50 Euros,
crumpled… after a while, he pulls an envelope….foreign
currency somebody from Australia had brought
him.
I don’t understand…then I say I have to
go …he says wait my child wait… “don’t
act like the boss” so he pulls under the
mattress something else …then he goes somewhere
else…In the end, I left with 13,800 Euros
from there.
He kept nothing for himself.
When somebody gave something to him, he passed
it forward to somebody else.
Do you know how much money?
“Millions” came through him and he kept
nothing for himself.
He was clever.
He had understood the button.

Romanian: 
Nu a așteptat să primească... avea înțelepciunea și știa că atunci când nu păstrezi nimic,
acesta este cel mai bun lucru pe care îl poți face pentru Dumnezeu.
Indiferent dacă banii veneau în continuare...
Nu avea scopul de a colecta
bani, ci de a se lepăda de ei... avea înțelepciunea
să creadă că ești mai fericit când dai decât când primești.
Avea o altă logică.
Avea și defecte...
Locul mirosea frumos.
Avea o verticalitate din milostenia sa.
Mâinile lui erau galbene.
A fost un lucru incredibil, o experiență frumoasă,
un exemplu de altă logică, de alt duh
care - chiar și în această lume - este dovedit a
fi cel mai bun instrument pentru a demonstra că logica
lui Dumnezeu împlinește cele mai mari lucrări...
„Este mai fericit a da decât a lua.”

English: 
He did not wait to receive… he had the wisdom
to know that when you keep nothing, then this
is the best you can do for God.
Regardless of whether money kept coming to
him.
He did not have the purpose of collecting
money but denying them…he had the wisdom
to believe that you are blessed, when you
offer and do not receive.
He had another logic.
He had flaws.
The place smelled beautifully.
He had rigidity from his charity.
His hands were yellow.
It was an incredible thing, a beautiful experience,
an example of another logic, of another spirit
which—even in this world—is proven to
be the best tool to prove that the logic of
God performs the greatest deeds and proves
Him Right.
“It is more blessed to give than to receive.”

Romanian: 
Într-o societate în care toată lumea vrea să câștige, apare un om care vrea să dăruiască
tot ceea ce are... „bogăția dărniciei
este mare; prin dăruire, se primește și prin
împărțire, se înțelege”, spunea Sfântul Ioan
Gură de Aur.
Mare adevăr!
Deci, se dovedește corectă această
logică.
Și încă un plus la această logică.
Iisus i-a spus lui Toma.
„Pentru că ai văzut, ai crezut;
fericiți cei care nu au văzut și
am crezut.”
Ce așteptăm?
Așteptăm să experimentăm pentru a crede.
Sunt și cei care cer să vadă înainte de
a crede.
Apoi, sunt cei care văd și tot nu cred.
În cele din urmă, sunt alții care cred mai întâi
și apoi văd.
Prin urmare, Domnul spune că „Fericiți sunt cei
care nu au văzut și totuși au crezut”.

English: 
In a society that everybody wants to earn,
there appears a man who wants to give away
everything he owns… “the wealth of benevolence
is great; by giving, it is received and by
spreading, it is understood” said St. John
Chrysostomos.
Big truth!
So, this is something that proves right this
logic.
And another addition to this logic.
Jesus said to Thomas.
“Because you have seen me, you have believed;
blessed are those who have not seen and yet
have believed.”.
What do we expect?
We expect to witness in order to believe.
There are those who demand to see in order
to believe.
Then, there are those who see and do not believe.
Finally, there are others who first believe
and then see.
Hence, the Lord says “blessed are those
who have not seen and yet have believed”.

Romanian: 
Astfel, El vorbește despre o logică a credinței... una diferită.
O logică transcendentă în cadrul căreia omul crede
și primește răspunsuri.
Această logică se găsește și într-o altă parte
a Evangheliei.
Am vorbit despre capitolul al cincilea al lui Matei care
începe cu Predica de pe Munte, „Fericirile”,
după aceea, Iisus face o comparație.
O comparație care arată exact cum sufletul
trebuie să se întoarcă spre ceva mai înalt decât
firea omenească, sau chiar 
„Legea și poruncile” lui Dumnezeu
din Vechiul Testament.
Domnul le spune oamenilor, publicului,
despre porunca Vechiului Testament
„Să nu ucizi”, dar Eu zic „nu te mânia pe vrășmașul tău, fii binevoitor
față de vrăjmașul tău, față de el, cel care îți greșește.

English: 
Thus, He speaks of a logic of faith …one
of a different kind.
A transcendent logic in which someone believes
and receives answers.
This logic is also found in a different part
of the Gospel.
We spoke of the fifth chapter of Matthew which
starts with the Sermon on the Mount, the ‘Beatitudes’
(Blessings), afterwards Jesus draws a comparison.
A comparison which shows exactly how the soul
has to turn to something superior than the
dictate of man’s own nature, or even more,
“the Law and the Commandments” of God
in the Old Testament.
The Lord says to the people, to his audience,
there is the command of the Old Testament
“You shall not murder”, but I say “do
not be angry with your adversary, be favorable
to your adversary, to he, who comes to do
you wrong.

English: 
Somewhere else it says “You shall not commit
adultery”, I tell you to move beyond that
and He says something incredible! “anyone
who looks at a woman lustfully has already
committed adultery with her in his heart”.
I tell you thus to turn your mind and the
mere greedy, desire of lust constitutes a
perpetration of sin.
Move beyond the Law and reach another sphere,
do not be afraid!
“I am not adding you extra weight, I am
setting you free”.
Also, you heard “an eye for an eye and tooth
for a tooth”.
What do I say to you?
“If anyone forces you to go one mile, go
with them two miles.”, and “And if anyone
wants to sue you and take your shirt, hand
over your coat as well”.
“If anyone slaps you on the right cheek,
turn to them the other cheek as well”.
People make fun of that.

Romanian: 
În altă parte, se spune „Să nu săvârșești
adulter ”, ci să treci dincolo de aceasta
și El spune ceva de necrezut! "oricine
se uită la o femeie poftindu-o, a și
a săvârșit adulter cu ea în inima lui”.
Vă spun așadar să vă schimbați mintea, chiar și simpla lăcomie, dorința poftei constituie
săvârșirea păcatului.
Treceți dincolo de Lege și ajungeți într-o altă sferă,
nu-vă fie frică!
„Nu vă adaug o greutate în plus, ci vă
eliberez”.
De asemenea, ați auzit „ochi pentru ochi și dinte pentru dinte ”.
Ce vă spun?
„Dacă cineva te obligă să mergi o milă, mergi cu el două.” Și „dacă cineva
vrea să te dea în judecată și să-ți ia cămașa, dă-i și haina”.
„Dacă cineva te lovește pe obrazul drept,
întoarce-l și pe celălalt”.
Oamenii iau în derâdere lucrurile acestea.

English: 
Schools that come to visit me and students
say the Gospel is outdated and when they listen
to this last phrase, they say “shall we
then become people who gather slaps?”.
This is what they usually cite but they do
not understand.
They do not understand the greatness of being
liberated from your own self.
Our biggest enemy is ourself, not the other
man.
It is our temper, our habits, our thoughts,
our relationships, our egoism.
And Jesus comes and says have the desire to
overcome them.
This logic, the logic of God seems alien to
the applied logic of men.
Other such things can be found in the Holy
Testament.
When it says that whoever wants to be first
“Anyone who wants to be first must be the
very last, and the servant of all.”.

Romanian: 
Unele școli care vin să mă viziteze și studenți spun că Evanghelia este învechită și când ascultă
la această ultimă frază, ei spun „trebuie să devenim oameni care adună palme?”.
Aceasta este ceea spun de obicei, dar ei 
nu inteleg.
Ei nu înțeleg măreția a fi
eliberat de propriul sine.
Cel mai mare dușman al nostru suntem noi înșine, nu celălalt om.
Este temperamentul nostru, obiceiurile noastre, gândurile noastre,
relațiile noastre, egoismul nostru.
Iar Iisus vine și ne spune să le depășim.
Această logică, logica lui Dumnezeu pare străină
față de logica omului.
Alte astfel de lucruri se găsesc în Sfânta
Scriptură.
Când spune că cine vrea să fie primul
„Oricine vrea să fie primul trebuie să fie
ultimul și slujitorul tuturor ”.

English: 
Also “whoever wants to save their life will
lose it,”… what are really these words?”.
And also, it says there—I liked it a lot
when I was thinking about it—that the Lord
says to his students, after he sent them away,
he says “look they are going to take you
to courts, here and there…
But when they arrest you, do not worry about
what to say or how to say it.”
No!
Do not worry “at that time you will be given
what to say, for it will not be you speaking,
but the Spirit of your Father speaking through
you”.
Imagine someone wanting to start his own religion
and spread it around the world, logically
he would school his disciples.
“Pay attention, if they are going to say
this, you are going to say that” “if they
do this, you will do that” and “go there
and elsewhere”.
But Jesus says “do not be sad!” “go
and if they drag you to court and accuse you

Romanian: 
De asemenea, „cine dorește să-și scape viața și-o va pierde”… Ce sunt cu adevărat aceste cuvinte?.
Și, de asemenea, se spune acolo - mi-a plăcut mult - că Domnul
le spune ucenicilor Săi, după ce i-a trimis,
„vă vor duce
în judecăți...
Dar când vă vor prinde, să nu vă îngrijiți ce o să spuneți sau cum să o spuneți. ”
Nu!
Nu vă faceți griji „în acel moment vi se va da
ce să spuneți, căci voi nu veți vorbi,
ci Duhul Tatălui vostru prin voi".
Imaginați-vă pe cineva care dorește să înceapă propria sa religie și o răspândească în întreaga lume,
în mod logic, își va învăța ucenicii:
„Aveți grijă, dacă vă vor spune
asta, veți spune asta, dacă
vor face asta, voi veți face asta” și „mergeți acolo și dincolo”.
Dar Iisus spune „nu fiți triști!” "mergeți
și dacă vă aduc la judecată și vă acuză

Romanian: 
pentru cuvântul vostru, nu vă gândiți înainte
ce veți spune ...
Nu!...
Răspunsul vă va fi dat”… Ce
lucru incredibil! Și li s-a dat un răspuns
și încă se dă atunci când
nu există planificare, dar există
încrederea care vine din credință.
Pentru că Credința nu este mărturisirea unui
construct ideologic.
Credința este încrederea în dragostea lui Dumnezeu,
în purtarea de grijă a lui Dumnezeu.
Este foarte greu să „ai încredere”… astăzi
în societățile noastre și între noi nu
avem încredere unul în celălalt și de aceea vedem obstacole
în relațiile noastre.
Deci, aceste cuvinte ale Evangheliei spun „lăsați pentru o secundă logica obișnuită,
pentru că mai drept este însăși
cuvântul „credință” și Biserica tocmai le aceasta
ne invită.

English: 
for your preaching, do not think ahead of
what you will say…
No!...
The answer will be given to you”…what
an incredible thing! and an answer was given
to them and an answer is still given when
there is no thinking ahead but there is this
trust of the faith.
Because Faith is not the confession of an
ideological construct.
But Faith is the trust in the love of God,
in the providence of God.
It is really difficult to “trust” …but
it is redeeming to be able to trust …today
in our societies and between us we do not
trust each other, and this is why we see obstacles
in our relationships.
So, these words of the Gospel say “leave
away for a bit the logic of the right sense,
because more right than right itself is the
word of faith and to this very thing church
introduces us.

English: 
Through us, through our heart we can believe,
believe in the word of God and see things
in our life through a different eye than the
one the world or even ourselves are used to
using.
While, one proceeds with the study of the
texts, in the life of the church…there is
a need to turn his mind, to turn the antenna
of his thought to another direction and to
see the whole world through the Logic of the
Cross, through the Logic of emptiness, through
the Logic of the humility of God himself.
The days that went by this last month, we
had three really big celebrations which cannot
be explained easily as well.
One is the Incarnation, the birth of Christ.
Why God becomes man and in which way?...
Can anyone get his head around this?
I can’t!
Why does God become a man?
And how does He insert himself in History.

Romanian: 
Prin noi, prin inima noastră, putem crede,
putem crede în cuvântul lui Dumnezeu și vedea lucrurile
din viața noastră printr-un alt ochi decât cel
cu care lumea sau chiar noi suntem obișnuiți
adesea.
Când progresăm în studiul
textelor sfinte, în viața Bisericii... există
o nevoie de a ne întoarce mintea, de a ne întoarce antena gândului către o altă direcție și a
vedea întreaga lume prin Logica
Crucii, prin Logica deșertării, prin
Logica smereniei lui Dumnezeu însuși.
Zilele care au trecut din ultima lună, 
a avut trei sărbători cu adevărat mari, care nu pot
fii explicate cu ușurință.
Una este Întruparea, Nașterea lui Hristos.
De ce Dumnezeu devine om și în ce fel? ...
Poate cineva să priceapă cu mintea acest lucru?
Eu nu pot!
De ce Dumnezeu devine om?
Și cum vine El în Istorie.

Romanian: 
Primul tropar al utreniei spune „veniți credincioșilor să vedeți cum
S-a născut Hristos” și se pune accent pe felul în care el
S-a născut, vezi calea deșertării, a smereniei
prin care s-a născut într-o iesle, nu este cunoscut,
este expulzat, în numele Său pruncii sunt omorâți.
Fiți atenți și studiați acest lucru, acesta este Dumnezeu!
În acest prunc stă ascunsă dumnezeirea.
A doua golire de Sine, Tăierea Împrejur, urmează calea tăierii împrejur.
Este sărbătoarea pe care o avem împreună cu Sfântul Vasile la 1 ianuarie.
A treia deșertare, Botezul, El se smerește
inca o data.
Mai întâi, Nașterea Lui, apoi Tăiere Împrejur, apoi
Botezul.
Toate acestea constituie începutul
iconomiei dumnezeiești.
Oglindesc modul în care Dumnezeu se revelează
lumii și Bisericii.

English: 
The first troparion of Orthos in Kathisma
says “come see believers how Christ was
born” and emphasis is put in the way he
was born, see the way of emptiness, of humility
by which he was born in a manger, he is unknown,
he is expelled, in his name infants are slaughtered.
Pay attention and study this, this is God!
Inside this infant, deity is hidden.
Second emptiness, the circumcision, he goes
through circumcision.
It is the celebration we have with Saint Basil
on the first of January.
Third emptiness, the baptism, He is humbled
once more.
First, his birth, then circumcision, then
He is baptized.
All this constitutes the beginning of the
Divine Economy.
It mirrors the way God reveals Himself to
the world and the church herself.

Romanian: 
Un alt cuvânt al Domnului spune „Intrați pe
poarta cea îngustă.
Căci largă este poarta și larg este drumul
care duce la pieire,
și mulți intră pe acolo.
Dar mică este poarta și îngust drumul
care duce la viață și doar câțiva îl găsesc”.
Adică drumul, calea care vă conduce
viața are „o poartă mică și un drum îngust”.
Sunt foarte emoționat de folosirea cuvântului
"îngust".
În sensul că, în cele din urmă, adevărul se vede 
printr-o crăpătură îngustă prin care
omul trebuie să treacă.
Pentru a face asta, el trebuie să devină mai scund și mai mic.
Să devină mai subțirel.
Expresia Părinților este cu adevărat frumoasă
„Să nu ai o minte grasă, ci una subțire”.
Nu fiți ca mierea, ci ca apa,
apa pătrunde peste tot.

English: 
Another word of the Lord says “Enter through
the narrow gate.
For wide is the gate and broad is the road
that leads to destruction,
and many enter through it.
But small is the gate and narrow the road
that leads to life, and only a few find it.”.
Meaning the road, the avenue to lead your
life has “small gate and a narrow road”.
I am moved greatly by the use of the word
“narrow”.
Meaning that eventually, the truth is seen
through a really narrow crack through which
a man has to pass.
To do that, he needs to become shorter and smaller.
To become thin.
The expression of fathers is really beautiful
“do not have a fat but a thin mind”.
Do not be compact and unwieldy like honey,
be like water instead,
water moves through everything.

English: 
So that every person who wants to be liberated
and stand before the mystery of God, needs
to become thinner, to be flexible so that
he can fit through a crack and enter.
The first time I visited father Paisios, it
was with my brother.
We were talking for the first time with him
and I was looking him with awe …he asked
us “what are you working on guys?”, we
said “we are physics”.
He says “can I tell you a secret?”, “do
you know physics really well?”.
The way he spoke, we were afraid he might
knew better than us and we said “we are
only university students”.
He said do you know about “the splitting
of your atom?”.
“What is this?” we asked.
He said let me tell you about it: “if a
man does not split his atom, then energy won’t
be released in order for him to set on a spiritual
trajectory and be liberated”.

Romanian: 
Așa că fiecare persoană care vrea să fie eliberată și să stea în fața tainei lui Dumnezeu, are nevoie
să devină mai subțire, mai flexibilă, astfel încât
să poată încăpea printr-o crăpătură.
Prima dată când l-am vizitat pe Părintele Paisie, eram cu fratele meu.
Vorbeam pentru prima dată cu el
și l-am privit cu uimire .. ne-a întrebat
pe noi: „ce lucrați băieți?”, noi
a spus „suntem fizicieni”.
El spune „vă pot spuneun secret?”, „Cunoașteți fizica foarte bine?”.
La modul în care vorbea ne era frică că ar putea ști mai bine decât noi și am spus:„suntem
doar studenți”.
El a spus: „știți despre diviziunea atomului?”.
"Ce este asta?" am intrebat.
Să vă spun despre asta: „dacă 
omul nu-și împarte atomul, atunci energia nu va
fi eliberată pentru ca el să ajungă pe o traiectorie duhovnicească și să fie eliberat”.

Romanian: 
O să reformulez ceea ce a spus Sfântul Paisie în termeni din fizică: „dacă nu îți divizezi
atomul, energia pentru a atinge viteza de evadare
nu poate fi eliberată” așa spunem
în fizică, asta face o rachetă, de
exemplu.
El ne-a spus acest lucru foarte precis - atât de frumos - pe limba noastră.
Trebuie să vă împărțiți atomul și să dobândiți viteza de evadare pentru a putea pleca,
a fi eliberați.
La un moment dat, spune el, „băieți, să spun drept, viața duhovnicească este ușoară,
„Căci jugul meu este ușor, iar povara mea este ușoară.”
spune Hristos.
Atunci fratele meu răspunde, dar „mică este
poarta și îngust drumul”… „sunt
grăsimile” răspunde el.
„Dacă grăsimile pleacă, atunci devii subțire
și încapi pe drumul cel îngust... ”

English: 
I am going to rephrase what St. Paisios said
in physics’ terms “if you don’t split
your atom, the energy to reach escape velocity
cannot be released” this is how we say it
in physics, this is what a rocket does, for
example.
He told us this exact thing—so beautifully—in
our language.
You need to split your atom and to acquire
escape velocity to be able to leave,
to be liberated.
At some point, he says “guys, I am going
to talk straight, spiritual life is easy,
“For my yoke is easy, and my burden is light.”
says Christ.
Then my brother responds but “small is the
gate and narrow the road”… “it’s the
fats” he replies.
“If the fats leave then you become thin
and you fit through the narrow road…”

Romanian: 
Si ce a vrut sa spuna prin grasimi?
„Egoismul, patimile noastre și, mai ales, aveți grijă de egoismul creierului”.
Această idee pe care cineva o are despre sine „Eu pot înțelege totul, pot face totul,
eu sunt puternic”, aceasta este o tendință a timpurilor noastre.
Am fost acum mai mulți ani la o mare sărbătoare la un institut care are grijă
de copii cardiopatici.
Președintele, Arhiepiscopul,
medicii, alte persoane importante erau acolo,
era un ecran mare, o sărbătoare mare.
Nu am auzit o singură dată cuvântul „Dumnezeu”.
„Suntem capabili, vom învinge cancerul, putem să o facem!"
„Stați puțin, ce o să realizați?".
Acesta este lucrul urât din interiorul nostru,
când ne încredem în puterile noastre...
„Fii curajos, aici și acum!”
Nu!

English: 
and what did he mean by fats?
“Egoism, our passions and importantly beware
of the egoism of your brain”.
This idea that someone has for himself “I
can understand everything, I can do everything,
I am powerful”, this is a trend of our times.
I was before years at a big celebration at
an institute which takes care
of cardiopathic kids.
The President of the Democracy, the Archbishop,
doctors, other important people were there,
there was a big screen, a big celebration.
I did not listen one time the word “God”.
“We are able, we will beat cancer, we can
do it”.
“Take it easy”, “what are you going
to achieve?”.
This is the ugly thing that resides inside
us that we believe in our powers…
“Be brave, here and now”.
No!

English: 
Neither in our powers, nor “here and now”
... “everywhere and always” somebody becomes
able through spiritual life.
This is how the church lives, this is how
it has marched for years, this is the message
it spreads through history, it is repeated
it in our age.
An age which produces a dumb atheism, the
small-mindedness of atheism
where God is not a need.
There is the constant need for man to achieve
great things.
But the most spectacular thing, the greatest
thing man can do is surpass this world, break
its logic, split his atom, as St. Paisios
said, set a spiritual trajectory, achieve
the energy he needs, reach escape velocity,
go through the crack of logic and enter the

Romanian: 
Nici în puterile noastre, nici „aici și acum”
... „peste tot și întotdeauna” devine
omul capabil prin viața duhovnicească.
Așa trăiește Biserica, asta a propoăduit ani întregi, acesta este mesajul
pe care îl răspândește în istorie, se repetă
în epoca noastră.
O epocă care produce un ateism subțire, îngust...
unde Dumnezeu nu mai este o nevoie.
Există nevoia constantă ca omul să realizeze lucruri grozave.
Dar cel mai spectaculos lucru, cel mai mare
lucru pe care îl poate face omul este să depășească această lume, să rupă
logica sa, să-și împartă atomul său, cum a spus Sf. Paisie, să-și stabilească o traiectorie duhovnicească,
să dobânească energia de care are nevoie pentru a atinge viteza de evadare, să
intre prin fisura logicii în

English: 
space of faith and therein live the mystery
of God and give thanks “now and forever
and to the ages of ages”.
Thank you!
[Father Athanasios of Lemessos speaks] “Who
would like to ask something?”
[Father Nikolaos] Excuse me for interrupting.
I would also like to add something else.
Modern logic is a logic that demands answers
for everything.
I am saying this in a sneaky way so as to
preempt your questions.
[people in the audience laughing].
You theologians say in the universities that
the church has answers for everything.
The church has a really beautiful word “mystery”
and “mystery” does not involve research,

Romanian: 
spațiul credinței și acolo să trăiască taina lui Dumnezeu și să mulțumească „acum și pururea
și în vecii vecilor”.
Mulțumesc!
[Părintele Athanasios din Lemessos vorbește] „Cine
ar vrea să întrebe ceva?
[Părintele Nikolaos] Scuzați-mă că vă întrerup.
Aș dori să mai adaug și altceva.
Logica modernă este o logică care cere răspunsuri
la toate.
Spun asta într-un mod viclean ca să previn întrebările...
[oamenii din public râd].
Voi, teologii spuneți în universități că
Bserica are răspunsuri pentru toate.
Biserica are un cuvânt cu adevărat frumos „taină”
iar „taina” nu implică cercetare,

English: 
nor physical understanding or sense.
What does it bear then?...
One stands humbly in front of the mystery
and the truth is unveiled to him to the measure
of his capacity.
As much as he can fit.
This is what he can live, this is what the
church lives; she lives the apocalypse of
the mystery of God, not the answers to the
questions.
I was sometime at a meeting of the College
of Athens and they asked me to give a speech.
Among other things I spoke about, I mentioned
an example.
Modern science during the last 30 years, astrophysics,
in particular, have stated that what we see
of the universe is a really small amount of
its true size;
recently this amount is estimated at about 5%.
The rest they say is dark energy and dark
matter, meaning energy and matter that we

Romanian: 
nici intelegere fizica sau vreun sens.
Ce este atunci? ...
Omul stă smerit în fața tainei,
iar adevărul îi este dezvăluit potrivit
măsurii sale de înțelegere.
Pe cât poate să primească.
Acesta este ceea ce poate trăi, acesta este ceea ce
Biserica trăiește; ea trăiește descoperirea
tainei lui Dumnezeu, nu răspunsurile la
întrebări.
Am fost cândva la o întâlnire a Colegiului
din Atena și mi-au cerut să țin un discurs.
Între alte lucruri despre care am vorbit, am menționat
un exemplu.
Știința modernă din ultimii 30 de ani, astrofizică,
în special, afirmă că ceea ce vedem
din univers este o cantitate foarte mică în raport cu
dimensiunea sa adevărată;
recent această valoare este estimată la aproximativ 5%.
Restul spun ei este energie întunecată și materie întunecată, adică energie și materie pe care noi

English: 
cannot see but exists and there lies the secret.
The universe hides its secret in its dark
space, in the non-communicable space that
only indirectly can be observed.
I mentioned this fact, the students liked
it.
At the end, they asked me “we see a priest
and we listened to someone who spoke us in
the scientific language … can you merge
what we see with what we hear?”.
I responded, “with pleasure”.
What you heard is the 5%, meaning the communicable,
the little… what you see,
the priesthood is the rest 95%.
Personally, I am full of the first 5%, I have
drank the glass to its bottom and it was incredible!
But I dared the jump in the mystery of the
95%.
I assure you that the journey in the dark
space of mystery is more beautiful than the

Romanian: 
nu o putem vedea, dar există și acolo stă taina.
Universul își ascunde taina în spațiul întunecat, în spațiul necomunicabil care
numai indirect poate fi observat.
Am menționat acest fapt, studenților le-a plăcut
aceasta.
La final, ei m-au întrebat „vedem un preot
și am ascultat pe cineva care ne-a vorbit
limbajul științific... Puteți să îmbinați ceea ce am văzut cu ceea ce am auzit?”
Le-am răspuns „cu plăcere”.
Ceea ce ați auzit este 5%, adică comunicabil,
puținul... ce ați văzut,
preoția, este restul de 95%.
Personal, sunt plin de primele 5%, am
băut paharul până la fund și a fost incredibil!
Dar am îndrăznit să sar în taina celor
95%.
Vă asigur că călătoria în spațiul întunecat
al tainei este mai frumoasă decât

English: 
bright and seeable space of logic and understanding.
This is what the church possesses.
Someone says, “only what I see”.
No! there is what exists, and you understand
but you cannot see.
So, they asked other things and then they
asked me something and I told them “guys,
I have no answer to this question” “there
was a pause and an incredible applause exploded”.
So, they wrote in their journal afterwards
“at last, a man showed up who said that
he does not know”.
But I was so happy because my weakness to
answer the question verified the very point
I was trying to make..
But we can listen to a question from the audience
now.
[Audience member] “I would like to ask something
about the notion of time in our faith.

Romanian: 
luminosul spațiu al logicii și înțelegerii.
Acest lucru îl are Biserica.
Cineva spune: „numai ceea ce văd”.
Nu! Există ceea ce există și ceea ce înțelegeți, dar nu puteți vedea.
Deci, au întrebat alte lucruri și apoi 
m-a întrebat ceva și le-am spus „copii,
nu am răspuns la această întrebare” S-a făcut liniște și a început o ropotă de aplauze.
Au scris după aceea în jurnalul lor
„În sfârșit, a apărut un om care a spus
că nu știe".
Dar am fost atât de fericit pentru că slăbiciunea mea de a
răspunde la întrebare a verificat chiar
ceea ce încercam să fac.
Dar putem asculta o întrebare din partea publicului
acum.
[Membru public] „Aș dori să întreb ceva
despre noțiunea timpului în credința noastră.

English: 
Meaning, the elder fathers, like St. Paisios,
have in a way stopped the time as we understand
it [somebody has to read experiences from
the lives of St. Paisios and other saints
to understand the nature of this question].
Meaning when does the time stop for saints
and when for us, the mortals?”
[Father Nikolaos] “Why do you think you
can’t become a saint yourself?
The church is a church of saints.
At first, this distinction between saints
and us mortals.
It’s not right.
The church is an invitation of holiness.
Saints everybody!
We might not ones be in reality, but we consider
that sainthood
is something extremely far away.
Saint is the man of Grace.
Alas, if there is a man, baptized and inside
the church and he does not have elements of

Romanian: 
Adică, Părinții, precum Sfântul Paisie,
într-un fel au oprit timpul așa cum am înțeles
[cine vrea să înțeleagă natura acestei întrebări trebuie să citească experiențele
din viața Sf. Paisie și a altor sfinți].
Adică când se oprește timpul pentru sfinți
și când pentru noi, muritorii? ”
[Părintele Nikolaos] „De ce crezi că
nu poți deveni tu însuți un sfânt?
Biserica este o biserică a sfinților.
Această distincție între sfinți și muritori
nu este corectă.
Biserica este o invitație la sfințenie.
Toți să fie sfinți!
Este posibil să nu fim în realitate, dar considerăm că sfințenia
este ceva extrem de departe.
Sfântul este omul harului.
Ca și cum ar exista un om botezat și în Biserică și nu ar avea elementele

English: 
the Grace and its stamp.
No!
So the distinction in itself is not right!
I would give you an example from physics,…
just try to follow what I am trying to say.
In the general theory of relativity, there
is the so-called Einstein, Ricci tensor.
What does this mean?
It indicates the relationship between mass
and time and space with time.
Meaning, where there is mass it gives hypostasis
to space
and where there is space there is time.
In other words, where there is no matter,
there is no space and where there is no space
there is no time.
I am describing this simply and I am going
to make the necessary transition.
Why do I like having studied physics?
If I astray, correct me.

Romanian: 
harului și pecetei lui.
Nu!
Deci distincția în sine nu este corectă!
V-aș da un exemplu din fizică, ...
Încercați doar să urmăriți ceea ce încerc să spun.
În teoria generală a relativității, există
așa-numitul tensorul Einstein-Ricci.
Ce inseamna asta?
Indică relația dintre masă
și timp și spațiu și timp.
Adică, acolo unde există masă, se ipostaziază
spațiul
iar acolo unde există spațiu există și timp.
Cu alte cuvinte, acolo unde nu există materie,
nu există spațiu și unde nu există spațiu
nu există timp.
Vă amintesc de acest lucru și voi
face tranziția necesară.
De ce sunt bucuros că am studiat fizica?
Dacă greșesc, corectați-mă.

Romanian: 
Mă tem de voi teologii [vorbind
celor din public], dar voi spune.
Un om care are spirit materialist, grăsime materialistă,
acest om nu poate vedea bine în timp.
Cel care devine ușor, pe măsură ce își reduce grăsimea, cum ar fi un pustnic, un om de rugăciune,
un om care se înfrânează, care își limitează grăsimea, acest om nu o stărpește cu totul,
ci o contractă.
Se poate elibera cu ușurință
de spațiu și timp.
Din acest motiv, oameni ca Sf. Paisie pot
vedea de dinainte, ei au avut darul străvederii.
Devin subțiri, iar cei subțiri văd.
Grăsimea nu vede altceva, nu vorbesc despre greutate... ci de duh,
de minte... cei cărora le pasă doar de ce vor mânca, ce vor face, unde vor merge, divertismentul,
asta este grăsimea.
Pentru celălalt om, toate aceste lucruri se împuținează și începe să vadă.

English: 
I am afraid of you theologians [speaking to
members of the audience], but I will say it.
A man who has materialistic spirit, materialistic
fatness,
this man cannot see through time well.
Somebody who becomes light, as he reduces
his fatness, such as a hermit, a man of prayer,
a self-restraint man who limits his fatness,
this man does not abolish her,
but contracts her.
He or she can now easily liberate himself
from space and time.
For this reason, people like St. Paisios can
see, they had the gift of foresight.
They become thin, the thin sees.
The fat does not see anything else, I am not
talking about his weight... but his spirit,
his mind… he only cares what to eat, what
to do, where to go, entertainment,
this is fatness.
For the other man, all these things fade and
he starts seeing.

Romanian: 
Mergi la Sf. Porfirie și fără să faci
altceva te citește, frumos.
Aceasta este viața Bisericii, experiența
ei, cu cât cineva își contractă
grăsimea, materialitatea - pe care, totuși,
nu o desființează întrucât suntem trup și suflet,
altfel vorbim despre erezia monofizitismului - cu atât este mai eliberat
și intră în spațiu și timp.
Exemplul clasic este ceea ce citim din viața Sf. Porfirie.
Sf. Porfirie a călătorit în timp... el
a văzut unde era apă, ce se întâmpla în San
Francisco, sunt câteva relatări despre care nu sunt sigur dacă sunt publicate... și el a văzut
in viitor.
Deci nu sunt sigur dacă acest lucru vă răspunde la întrebare
dar pentru că timpul depinde de materie, în general,

English: 
So, you go to St. Porphyrios and without doing
something else he reads you, beautifully.
This is life of the church, the experience
of her, the more somebody contracts his physical
fatness, his materiality—which, however,
he does not abolish we are body and soul,
otherwise we are talking about the heresy
of monophysitism—the more he is liberated
and enters space and time.
Classic example is what we read from the life
of St. Porphyrios.
St. Porphyrios travelled through time … he
saw where water existed, what happens in San
Francisco, there are some stories I am not
sure if they are published… also he saw
in the future.
So I am not sure if this answers your question
but because time depends on matter, generally,

English: 
…time has a fatness… the more someone
gets thinner
the more he is released from time.
Other Question: “I want to ask something
with the danger of sounding egoist.
Hypothetically, if one day “a theory of
everything” is discovered which is framed
as “the formalism of God”.
Would it be prohibitive or a hubris for someone
to accept this simply or would it be simply
like any other knowledge?”
[Father Nikolaos]: It would be a mistake.
I am not a philologist but there are four
types of hypothetical reasons [that is the
equivalent of Conditionals in English language].
This is a second type, the opposite to reality.
Let’s talk, about reality now.
“A God whose existence can or cannot be
proven … does not exist.
Do you understand this phrase?

Romanian: 
... timpul are o grăsime ... cu cât mai mult cineva devine mai subțire
cu atât este mai eliberat de timp.
Altă întrebare: „Vreau să întreb ceva
cu pericolul să sune egoist.
Ipotetic, dacă într-o zi „o teorie a
întregului” este descoperită și încadrată
ca „formalismul lui Dumnezeu”.
Ar fi prohibitiv pentru cineva
să accepte asta pur și simplu sau ar fi
ca orice altă cunoaștere?
[Părintele Nikolaos]: Ar fi o greșeală.
Nu sunt filolog, dar sunt patru
tipuri de motive ipotetice [care este
echivalentul condiționalelor în limba engleză].
Acesta este un al doilea tip, opus realității.
Să vorbim acum despre realitate.
„Un Dumnezeu a cărui existență poate sau nu poate fi dovedită... nu există.
Înțelegeți această frază?

Romanian: 
-"Nu!"
„Să o spun altfel.
Un Dumnezeu care este supus puterii doveditoare a logicii umane și poate fi dovedit fie
că există, fie că nu... nu există!
Asta încerc să spun.
În ceea ce privește „teoria întregului”,
a fost mult discutată în modernitate,
de greci, de fizica atee și este o exagerare
de o nuanță filosofică intensă”
În lumea științifică, există tendința
oamenilor de a aduce o „teorie a întregului”
sau elixirul tinereții nemuritoare sau leacul
universal, medicamentele care vindecă totul
etc.
Nu există.
Oamenii părăsesc această lume... vom pleca... Dar revenind la întrebarea inițială,
Cred că aș răspunde că un astfel de Dumnezeu este un construct ideologic.

English: 
-“No!”
-“Let me put it otherwise.
A God who is subject to the evidential power
of human logic and can be proven either to
exist or not… does not exist!
This is what I am trying to say.
As regards the ‘theory of everything’,
it has been well-discussed by the modern,
mostly Greeks, atheist-prone physics and it
is an exaggeration
of intense philosophical nuance.”
In the scientific world, there is the tendency
of people to state the ‘theory of everything’
or the elixir of immortal youth or the cure
of everything, the drugs that cure everything
etc.
They do not exist.
People leave this world… we are going to
leave…But going back to your original question,
I think I would answer that the God of such
kind is an ideological construct.

Romanian: 
Vreo altă întrebare?
[Membru din public] Întrebare: În ceea ce privește ce
ați spus mai devreme, dacă îl putem explica pe Dumnezeu,
un astfel de Dumnezeu nu există...
Ce așteaptă Dumnezeu de la noi?
Dumnezeu se așteaptă la credință.
Dacă ne-ar oferi cunoașterea existenței
Sale, atunci nu am fi în stare niciodată
să avem o credință adevărată.
Deci, când ați început cuvântul și ați spus
„De ce Dumnezeu nu a lăsat lumea să funcționeze
o vreme și apoi să o lase să se prăbușească”
pentru că El nu a vrut să ne dea acest fel
de cunoaștere.
El a dorit ca creația Sa să dezvolte mai întâi credința
și apoi să dobândească cunoștințe.
[Părintele Nikolaos]: Ultimul lucru pe care l-aș face ar fi să creez o atmosfera de contemplare
în jurul gândurilor lui Dumnezeu.
O să vă dau un mic exemplu.

English: 
Any other question?
[Audience member] Question: As regards, what
you said earlier, whether we can explain God,
I believe such sort of a God does not exist….
What does God expect from us?
God expects faith.
If he provides us with the knowledge of his
existence, then we would never be able to
develop real faith.
So, when you started your sermon and you said
“why God did not let the world to operate
for some time well and then start collapsing”
because He did not want to give us this kind
of knowledge.
He wanted his creations first to develop faith
and then acquire knowledge.
[Father Nikolaos]: The last thing I would
like to do is to create an atmosphere of contemplation
around God’s thoughts.
I am going to give you a small example.

Romanian: 
Îmi place foarte mult ceea ce spune Hristos „Adevărat vă spun, dacă nu vă veți schimba și nu veți fi precum
copiii, nu veți intra în Împărăția Cerurilor."
El vrea să spună că dacă nu poți avea încredere și smerenie ca un copil nevinovat
dacă sufletul tău nu are inocență
în căutarea relației cu Mine
atunci nu vei putea intra în taina
adevărului Meu.
Și acest lucru este cu adevărat important.
Vreau să fim atenți la ceea ce ați spus
despre cunoaștere și credință.
Credința nu exclude cunoștințele.
Dimpotrivă, credința duce la cunoașterea
lui Dumnezeu.
Și acesta este ceva cu adevărat important.
Desigur, când spuneți „cunoștințe”, faceți
referire la „cunoștințe științifice” sau
„cunoaștere psihologică, filozofică”?
[Omul care a pus ultima întrebare continuă]:
Pot să știu că exiști, pentru că

English: 
I like a lot what the Christ says “Truly
I tell you, unless you change and become like
little children, you will never enter the
kingdom of heaven.”
He wishes to say that if you cannot trust
and humble yourselves like an innocent child
would, if your soul does not have innocence
in the search of your relationship with Me
then you will not be able to enter the mystery
of my truth.
And this is really important.
I want us to pay attention to what you said
about knowledge and faith.
Faith does not exclude knowledge.
To the contrary, faith leads to knowledge
on God.
And this is something really important.
Of course, when you say “knowledge”, do
you mean “scientific knowledge” or the
“psychological, philosophical knowledge”?
[Man who asked the last question continues]:
I am able to know that you exist, because

English: 
I see you.
If one tells me somebody else is somewhere
I cannot see, I have faith in his existence
but not knowledge of it.
We, people, cannot see God, so we must first
develop faith and when we are dead,
we will acquire knowledge…
[Father Nikolaos]: “Not when we are dead…
we can acquire knowledge
as early as this life.
All the more, we can acquire right knowledge.
Question: [man who asked the last question
continues] “If you already had knowledge
of God, you would not be able to develop faith
in the first place”.
That is what I am trying to say.
[Father Nikolaos]: “Okay, I understand what
you mean.
That the logical proof of God will not lead
to faith and would limit you.

Romanian: 
Te văd.
Dacă mi se spune că cineva este undeva unde nu pot vedea, am credință în existența lui
dar nu și cunoașterea acesteia.
Noi, oamenii, nu-L putem vedea pe Dumnezeu, așa că trebuie mai întâi
să dobândim credință, iar când vom muri
vom dobândi cunoașterea...
[Părintele Nikolaos]: „Nu doar când suntem morți... putem dobândi cunoașterea
încă din această viață.
Cu atât mai mult, putem dobândi cunoașterea dreaptă.
Întrebare: [om care a pus ultima întrebare
continuă] „Dacă ați avea deja cunoașterea
lui Dumnezeu, nu ați putea crește credința".
Asta încerc să spun.
[Părintele Nikolaos]: „Bine, am înțeles ce
vreți să spuneți.
Că dovada logică a lui Dumnezeu nu va conduce la credință și v-ar limita.

Romanian: 
Acesta este motivul pentru care am spus „un Dumnezeu care este dovedit
sau nu... nu există.
Dumnezeu nu este dovedit.
Nu intri în taină prin
cunoașterea rațională umană și cred că
ceea ce spuneți este adevărat, cred, cel puțin...“
„Mulțumim Înalt Preasfințitului Mitropolit de Mesogaia și Lavreotiki, Nikolaos."
Această traducere în engleză a prelegerii 
Mitropolitului Nikolaos din Mesogaia și Lavreotiki
a fost înregistrată pentru otelders.org, de către Peter Eliades.
Ne găsiți pe Spotify, Apple Podcasts și Google Podcasts.

English: 
This is why I said “a God that is proven
or not to exist… does not exist.
God is not proven.
You do not enter in the mystery through the
human rational knowledge and I think what
you are saying is right, I think, at least
…”
“We thank Venerable Metropolitan of Mesogaia
and Lavreotiki Nikolaos.”
This English translation of the lecture of
Metropolitan Nikolaos of Mesogaia and Lavreotiki
was recorded for otelders, Orthodox Teaching
of the Elders, by Peter Eliades.
Find us on Spotify, Apple Podcasts and Google
Podcasts.

English: 
Remember to visit our website otelders.org,
like us on Facebook at facebook.com/otelders
and subscribe to our YouTube channel: youtube.com/otelders.

Romanian: 
Nu uitați să vizitați site-ul nostru web otelders.org,
pagina de Facebook, facebook.com/otelders
și să vă abonați la canalul nostru YouTube: youtube.com/otelders.
