Sziasztok!
Stephen vagyok az Asian Bosstól.
Mióta a COVID-19 miatt
leállt az egész világ,
gondolom, észrevettétek,
hogy rengeteg téves információ
és összeesküvés-elmélet
kering a vírusról.
A média részeként annyit tehetünk,
hogy megkeressük nektek a valódi szakértőket,
ti pedig feltehetitek a kérdéseiteket,
és a ti dolgotok a kritikus gondolkodás.
Megkértünk benneteket, hogy tegyétek fel
kérdéseiteket a MOGAO nevű appon keresztül,
a leírásban megtaláljátok 
a linket hozzá.
Nagyon jó kérdéseket küldtetek.
Ma megint eljöttünk a Koreai Egyetem
Guro kórházába,
Kim U Dzsu professzorhoz,
hogy fel is tegyük neki a kérdéseiteket.
Kim professzor vezető koronavírus-
és fertőzőbetegség-szakértő Dél-Koreában,
amely ország eddig a legjobb 
és legátláthatóbb választ adta a pandémiára.
Honnan jött a vírus?
Mennyi a valószínűsége egy, a COVID-19-hez
hasonló újabb járványnak?
Mindjárt kiderül!
- Örülök, hogy egy hónap
után újra találkozhatunk.
- Igen, szinte már barátok lettünk.
- Ez jó!
Amikor idejöttem, megint ki kellett
töltenem egy kérdőívet, mint legutóbb is,
hogy maszk nélkül jöhessek be.
- Így van.
- Néhány néző azt kérdezi, miért nincs
rajtam maszk interjú közben.
- Koreában az igazolt esetek száma
jelentősen lecsökkent.
Amikor bejöttél, ellenőriztük,
vannak-e tüneteid.
- Igen.
- Ellenőriztük, van-e lázad.
Egy kérdőívvel.
- Igen.
- Tehát ez így most rendben van?
- Igen.
- Szerintem egyébként a nyáron
nem lesz különösebb hatása a COVID-19-nek.
De a nyár után,
ősszel, szeptemberben,
ahogy az idő
hűvösebbre vált,
számíthatunk egy nagy
második COVID-19 hullámra.
Várakozásaink szerint a járvány
ki fog törni október-novemberben,
és erre fel kell készülnünk.
- Biztos, hogy a vírus vissza
fog jönni?
- Szerintem 80-90%, hogy
ősszel újra kitör a járvány.
Azért, mert még nincs
meg a vakcina.
Amíg nincs hatásos vakcina,
amit sok embernek be lehet adni,
a COVID-19 újra és újra
vissza fog térni.
Amíg az emberek 60-70%-a nem lesz immunis,
vagyis amíg nincs nyájimmunitás,
ez nem fog elmenni.
Ezért keressük a megoldásokat,
próbáljuk megtalálni a módszert,
amivel legyőzhetjük.
- Úgy érzem, így rossz hírrel
kezdjük ezt az interjút.
Szóval azt mondja,
a COVID-19 velünk marad?
- Ahogyan azt láthattuk az 1918-as 
spanyol náthánál,
a járvány csillapodott tavasszal,
de ősszel nagy erővel támadott,
ami akkor nagy
károkat okozott.
Mindennek fényében,
mindenképp fel kell
készülnünk az őszre.
- Sokan kérdezik, hogy
a COVID-19-ről még mindig
úgy látják-e, hogy tízszer
halálosabb, mint az influenza,
a halálozási ráta szempontjából.
Vannak erről friss adatok?
- Ha megnézzük a megerősített COVID-19
eseteket és az elhalálozásokat globális szinten,
a halálozási ráta most kb. 7%.
Mivel Korea viszonylag
jobban kezelte a helyzetet,
eddig 10 800 igazolt esetünk volt,
ebből 255-en haltak meg.
A számítások alapján ez kb. 2,3%-os
 halálozási arányt jelent Koreában.
Itt azért alacsonyabb
a halálozási ráta,
mert rengeteg tesztet végeztünk,
még a tünetmentes pácienseket is teszteltük.
Ennek alapján elmondhatjuk,
hogy a koreai adatok
jól tükrözik a valós halálozási rátát,
ami 2% körül van.
Ha azt nézzük, hogy az influenza
halálozási aránya 0,01%
vagyis 10 000 emberből
1 hal meg influenzában...
- Akkor ez most sokkal magasabb?
- Igen, azt lehet mondani,
hogy a COVID-19 halálozási rátája
durván 10-szer magasabb, mint az influenzáé.
- Azok kedvéért, akik még nem ismerik Önt,
 mondana pár szót magáról,
a szakmai hátteréről?
Hány éve kutatja a vírusokat
és a fertőző betegségeket?
- Pályámat a fertőző betegségek
 orvosaként kezdtem 1990-ben, ,
tehát 30 évvel ezelőtt.
30 éves tapasztalatom alatt
számos fertőző betegséggel volt dolgom,
beleértve az AIDS-et, tbc-t, maláriát,
tífusz...
kanyaró, influenza.
Influenzára és légúti
vírusokra specializálódtam.
Dolgoztam az influenza frontvonalán, részt vettem járványügyi vizsgálatokban, végeztem klinikai kezeléseket.
Részt vettem az influenza elleni
védőoltás fejlesztésében.
Járványkitörések esetén a koreai
kormány tanácsadója voltam.
A legjelentősebb a 2003-as SARS volt,
majd 2004 után a madárinfluenza-járvány
kitörése következett, amiből világjárvány lett.
Ezután jött a 2009-es H1N1,
a sertésinfluenza, ami Mexikóban kezdődött.
Intenzíven részt vettem a vakcinafejlesztésben,
és a Tamiflu nevű antivirális szer alkalmazásában.
2015 után jött a nagy
MERS járvány Koreában.
Ez 5 évvel ezelőtt történt.
Akkor én voltam a Fertőző Betegségek
Koreai Szövetségének elnöke.
A kormány kinevezett a MERS
gyorsreagálású csoportjának a vezetőjévé,
és a koreai miniszterelnök
különleges tanácsadója is voltam.
Így kulcsszerepet játszhattam a MERS
2 hónap alatt történő megfékezésében.
És most 30 után,
a COVID-19-cel kellett szembesülnöm.
Arra jöttem rá, miután
sok új fertőző betegséget láttam már,
hogy nehéz a helyes információkat
eljuttatni a nagyközönségnek.
A 2015-ös MERS járvány idején is nagyon sok
 mendemondával, "infójárvánnyal" kellett megküzdenem.
Akkor megfogadtam, hogy
amikor jön egy új fertőző betegség,
a helyes információkat
eljuttatom a nagyközönségnek.
Jelenleg, többen kerülnek
veszélybe a fake news
és az alaptalan  mendemondák következtében,
mint a vírus miatt.
- Egy gyors kérdés:
kapott Ön valaha támogatást
a kínai kormánytól?
Van valamilyen kapcsolata,
kötődése feléjük?
- Nincs.
- Régóta praktizálok már,
csak néhány évem van a nyugdíjig.
- Van valamilyen kapcsolata a WHO-val?
- Nincs.
- Akkor mondhatjuk, hogy politikailag
semleges ebben a kérdésben.
- Igen. Nemcsak a nagyközönség
felé próbálom eljuttatni a megfelelő információkat,
hanem a kritikámat is elmondom a kormány felé,
ha nem jól végzik a munkájukat a COVID-19 kapcsán.
Azért adok interjút az Asian Bossnak ,
mert egyiken sem függünk
egyetlen kormánytól vagy szervezettől sem.
Én csak azért vagyok itt, hogy
tudományos és objektív információkat osszak meg.
- Ezt azért is kérdem, mert
nagyon sok konteó kering a világon.
Ön hallott ezekről?
- Igen.
- Az egyik legelterjedtebb
összeesküvés-elmélet
a COVID-19 eredetével kapcsolatos.
Mi is a vírus hivatalos neve?
- SARS-CoV-2.
- Honnan jött ez a SARS-CoV-2?
Olyan sok konteó
kering az eredetéről.
- Igen.
- Hallottunk olyant is, hogy a vírust egy kínai
laborban állították elő, biológiai fegyverként.
- Értem.
- Meg azt is, hogy Bill Gates
hozta létre a vírust.
Egyfolytában jönnek
ezek a konteók,
úgyhogy először is az a kérdés,
hogy pontosan mi is ez a vírus?
És el tudná mondani azt is,
honnan jött ez a vírus?
- A vírusokat, baktériumokat, a penészt
és a parazitákat mikroszkopikus lényeknek tekintjük.
Ezek közül a vírus a legkisebb.
A vírus egyik tulajdonsága, hogy nem látható
puszta szemmel vagy egy szokásos mikroszkóppal.
Csak elektronmikroszkóppal látható.
Ez a legkisebb.
- Olyan, mint egy sejt.
- Igen.
A vírusok élő és élettelen anyagra egyaránt 
jellemző sajátosságokkal rendelkeznek.
1 mm a legkisebb méret,
amit puszta szemmel még látunk.
A COVID-19 1 mm-nek a 10 ezrede.
Képzeld csak el, hogy az milyen kicsi.
Rendkívül pici.
Ez az egyik jellemzője.
A másik az, hogy nem tud
önmagában sokszorozódni.
Még a baktériumok is képesek
külső környezetben sokszorozódni.
Egy baktérium 20 percenként
képes kettéosztódni.
De egy vírus nem tud külső
környezetben osztódni.
Ezt csak egy élő sejten
belül tudja megtenni.
Úgy mint egy állat vagy egy növény.
Szerkezete egyszerű.
A COVID-19 kerek.
Kívül fehérjetüske van,
belül pedig nukleinsav vagy RNS.
A COVID-19 esetében,
amikor tüsszentünk vagy köhögünk,
mondjuk, a vírus behatol egy másik
személy orrába és légúti sejtjeibe.
Felhasználja a sejttől
kapott erőforrásokat
és a sejtek ezreibe bejutva 
sokszorozódni kezd.
Tehát egy állati sejtet
használ a sokszorozódásához.
- De honnan jön maga a vírus?
- A COVID-19 betegséget
okozó SARS-CoV-2 vírus
tudományosan bizonyítottan
a denevérektől származik.
A denevérekből származó koronavírus genetikai szekvenciája 96%-ban azonos a SARS-CoV-2-ével.
Valószínűleg akkor módosult
némileg, amikor átkerült
egy másik gazdaállatra,
ebből ered a 4% különbség.
Sok vírus, mint pl. a MERS-CoV,
a 2003-as SARS-CoV, az ebola,
és sok más új fertőző betegséget
okozó vírus a denevérekből származott.
A denevérekben sok vírus van,
de olyan régóta élnek
már együtt a vírusokkal,
hogy idővel immunissá
váltak azokra.
Harmóniában élnek együtt.
A denevérek már az ember
előtt is léteztek.
Talán a kezdetekben, amikor
először szembesültek a vírusokkal,
egyes példányok elpusztultak,
míg mások legyőzték a vírust.
A denevérek sejtjei és a vírusok harcoltak
egymással, ez gyulladást gerjesztett,
de néha a denevér veszített, elpusztult,
máskor meg a vírus veszített.
Ez zajlott több ezer évig,
és a két fél végül kompromisszumra jutott.
Tehát ami a vadállatokat illeti,
tudjuk, hogy a vírus a denevérektől jött.
De mielőtt eljutott az emberre,
kellett lennie egy köztes gazdaállatnak.
Még mindig nem tudjuk biztosan,
hogy ez kígyó vagy tobzoska volt.
Erre a két állatra tippelünk.
A vuhani tengeriállat-piac egyik sarkában,
ahol élő állatokat is árulnak,
kellett, hogy legyen egy köztes gazdaállat,
ami megfertőződött a vírussal egy denevértől.
Majd a vírus átugrott
a gazdaállatról az emberre.
- Akkor ez már biztos?
- Igen.
Nagyjából minden tudós egyetért
abban, hogy a denevérektől származik.
A vírus másik jellegzetessége,
hogy mutálódik.
A sokszorozódások során hibák
fordulnak elő, ez okozza a mutációt.
Sok vírusnak van ilyen tulajdonsága.
Az influenzavírus is ilyen.
A mutáció és az alkalmazkodás révén
a vírus képessé válik megfertőzni új "gazdákat",
és fertőző betegségeket okozni.
Néhány köztes gazdalény, lett légyen 
az kígyó vagy tobzoska, hordozta a vírust.
Az emberek befogták ezeket,
és a piacon eladták táplálékként.
És ott a vírus megint mutálódott,
átugrott egy másik gazdára,
vagyis ránk, emberekre.
- Tehát azért fertőzte meg az embert,
mert valaki megette annak az állatnak a húsát?
- Megfertőződhetsz, ha fertőzött
állat húsát eszed meg,
de azon a piacon ott van
az állatok ürüléke is,
és valószínűleg köhögtek is,
amivel a vírust a levegőbe eresztették.
Igazából valószínűbb, hogy a piacon az emberek
a vírus belégzésétől fertőződtek meg.
Evés előtt általában megfőzzük
a húst, mielőtt megesszük,
és valószínű, hogy a vírus
ennek során elpusztul.
Vagy a piac talán már vírusfertőzött
vagy -szennyezett volt,
és az emberek ott azt belélegezték,
és így kezdődött.
A probléma az, hogy miközben a vizes piacot
bezárták a járvány kitörése miatt,
a kérdést nem vizsgálták
ki rendesen.
- De miért nem?
- Kínát ezért sokan bírálják.
Azt jelentette a WHO-nak
2019. december 30-án,
hogy elszaporodtak az ismeretlen eredetű
tüdőgyulladásos esetek.
De már december elejétől
voltak áldozatai a COVID-19-nek.
Ezidő alatt nem történt megfelelő
vizsgálat és nem is jelentették az eseteket,
ezért sokan bírálják Kínát,
amiért későn reagáltak.
Amiért nem jelezték
a bajt előbb,
és nem végeztek megfelelő
epidemológiai vizsgálatot.
Szerintem sok konteó
szerte fog foszlani,
ha kiderül, mi volt
a köztes gazdaállat,
és rájövünk, hogy pontosan hogyan
mozgott a vírus a fajok között.
Most azt már tényként kezeljük,
hogy a vírus a denevérektől jött,
csak a köztes állatfajt
nem ismerjük még.
Amikor a tudósok megpróbálták
ezt kideríteni,
a tengeri piac már zárva volt 
és addigra fertőtlenítették.
Tudjuk, hogy a SARS esetében
a denevérektől indult a vírus,
de aztán az ázsiai pálmacibetre ugrott át,
 mielőtt megfertőzte volna az embereket.
A járványtani vizsgálatot a SARS-nál
sem tudták megfelelően elvégezni,
így Kínát bírálatok érték,
miután jelentették a fertőzéseket.
De alapos vizsgálat után megállapították,
hogy a SARS-CoV egy denevérből indult,
és aztán átugrott egy
ázsiai pálmacibetre.
Egy szakács, aki a cibetet
megfőzte, megfertőződött,
majd elment a kórházba,
és ott megfertőzte az őt
vizsgáló orvost.
Az orvos elment Hong Kongba,
egy esküvőre,
és a Hotel Metropole-ban
megfertőzte a többi vendéget.
Mivel fény derült a SARS CoV
teljes útjára,
nem maradt tér
az összeesküvés-elméletekre.
Persze mindig is 
keringeni fognak konteók.
A 2009-es sertésinfluenza idején,
arról szóltak, hogy a vírust azért engedték el,
hogy el lehessen adni a Tamiflu nevű gyógyszert.
és hogy az amerikai védelmi miniszternek
részvényei voltak az adott cégben.
Ha a dolgokat nem vizsgáljuk ki
és nem bizonyítjuk tudományosan,
ezek a konteók elszabadulnak.
- Biztosan hallott arról,
hogy egyesek szerint a COVID-19 vírust
laboratóriumban hozták létre biológiai fegyverként.
Vagyis azt állítják,
ember alkotta vírusról van szó.
- Vuhanban van egy laboratórium,
amely vírusokat kutat.
A kínai kormány a 4-es besorolású, legmagasabb 
fokozatú biztonsági szinttel minősítette.
Egyfajta szkafandert kell viselni
ott a kutatáshoz.
A legmagasabb szintű biztonsági intézkedéseket
alkalmazzák ebben a vuhani laboratóriumban.
- Ismeri valamennyire
ezt a laboratóriumot?
- Igen.
Mivel tudják, hogy
a denevérekről jönnek új vírusok,
persze, hogy mindenféle kutatásokat
végeznek ennek kapcsán ott a vírusokon.
A COVID-19 történetesen
éppen Vuhanban kezdődött.
A Vuhani Virológiai Intézet
is pont ott található.
Ez tökéletes felállás
a konteógyárosok számára.
Ezért néhányan azt állítják,
a vírust emberek hozták létre,
mások szerint a laboratórium szándékosan
engedte szabadon az egyik vírust.
Néhányak szerint a vírus véletlenül 
szivárgott ki a laboratóriumból.
- Ilyesmi előfordulhat egyáltalán?
- Nem  hiszem.
Tudományos bizonyíték van
a vírus genetikai felépítésére.
Az embereknek is van genetikai információja,
DNS ujjlenyomata és genealógiája.
A SARS-CoV-2 genetikai felépítése
nem olyasmi, amit
mesterségesen létre lehet hozni,
ha megvizsgáljuk a genetikai
szekvenciáját.
Abszolút semmilyen bizonyíték nincs
a mesterséges genetikai manipulációra.
Ezzel a tudományos bizonyítékkal levonhatjuk
azt a következtetést, hogy a vírust nem ember hozta létre.
Jelenleg sok tudós
egyetért ebben.
Tehát elmondhatjuk, hogy
ezek a konteók megalapozatlanok.
- Akkor mit gondol azokról
az állításokról, miszerint a vírus
szándékosan vagy véletlenül
elszabadult a laboratóriumból?
- Korábban jártak már ott amerikai tudósok,
akik ellenőrizték is a laboratóriumot.
Mindenki úgy nyilatkozott, hogy
a laboratórium nagyon biztonságos
és megfelel a fejlett országokban
működő laboratóriumok színvonalának.
Veszélyes is lenne, ha egy laboratórium
szándékosan engedne ki egy vírust,
különösen Kínában.
És miért tennék ezt
meg szándékosan?
Ha kiengednek egy vírust,
Kína lesz az első áldozat.
Kizárt, hogy Kína megkockáztatna olyasvalamit,
amit aztán maguk sem tudnának később megfékezni.
Ha biológiai fegyverről van szó,
akkor nagyobb a választék,
ott az anthrax vagy a botulinumtoxin.
Tehát nincs indok arra, hogy
ebből a vírusból csináljanak "fegyvert".
Lehet, hogy már rendelkeznek sokkal 
halálosabb biológiai fegyverekkel .
- Akkor azt állítja, kizárt, hogy 
ezt a vírust emberek hozták létre?
- Úgy mondanám, lehetetlen,
hogy emberek egy ennyire
kiszámíthatatlan vírust hozzanak
létre, mint a SARS-CoV-2.
Ha mesterségesen hozták volna létre,
a vírusnak lennének hibái,
például nem tudna terjedni,
vagy egyszerűen leállna a sokszorozódása.
Ez nem olyasmi, amit 
mesterségesen létre lehet hozni.
Meg kell tennünk mindent,
hogy erőforrásainkkal harcoljunk a COVID-19 ellen,
és kidolgozzuk a védőoltást és a gyógyszereket.
Ez abszurd, hogy azzal
kell időt töltenünk,
hogy ilyen nevetséges
konteókat cáfolgassunk.
- Sokan meghaltak már
a COVID-19-ben, igaz?
- Igen.
- Szerintem ezért szkeptikusak 
az emberek.
- Ezért kell a vezetőknek 
a megfelelő irányba terelni népet.
De valójában csak egyre több
zavart okoznak ők is.
Szerintem az emberek ezért
fordulnak az összeesküvés-elméletekhez.
Nyugtalanok lesznek,
ha nincs megfelelő magyarázat.
- Ez igaz.
- És ezek az elméletek
persze hihetőnek tűnnek.
Így ezeket elhiszik,
és megnyugszanak.
De ennek nem lenne
szabad megtörténnie.
- Miért jelennek meg újra
és újra újabb vírusok?
- Sajnos, ez nagyrészt
azért van, mert mi emberek 
idézzük ezt elő magunknak.
- Hogyan?
- Ha megnézzük a COVID-19-cel
kapcsolatos mostani helyzetet,
azt látjuk, az ember vadállatokat fogott be,
hogy eladja és megegye azokat.
- És menet közben megfertőződött.
Ha az ember nem csinálná ezt,
akkor most nem tartanánk itt.
És ez nem csak 
a COVID-19-re igaz.
A madárinfluenza a vándormadarakról terjedt át 
előbb a csirkékre és kacsákra, majd az emberre.
Az ebola a denevérekről
terjedt át a majmokra, majd az emberre.
Tehát az ember akár ázsiai pálmacibetet,
akár csirkét, kacsát eszik,
vagy az ebola esetében
akár denevért és majmot eszik,
megfertőződhet a folyamat során.
- Akkor miért nem kerüljük
el a húsevést?
- Nos, abbahagyhatjuk a vadállatok
fogyasztását, és ehetünk helyette háziállatot,
például sertést, csirkét, marhát,
mert szükség van a fehérjére,
de nem kellene a dzsungelből
származó vadállatot enni.
Vagy a vadonból.
Szerintem az emberi mohóság a probléma
gyökere, ezért jönnek elő új vírusok.
A 2003-as SARS-járvány kitörésekor
amikor a vírus a denevérről a cibetre,
majd az emberre terjedt át,
Kína betiltotta a cibetmacska
árusítását a vadállatpiacokon.
Bezárták a vadállatpiacokat.
De ennek az állatnak a fogyasztása néhányak
számára több ezer éves tradíciónak számított,
úgyhogy elkezdték csempészni az állatot,
és a feketepiacról szerezték be a húsát.
- A kínai kormány nem sokat
tehet akkor ez ügyben.
- Az új betegségek jövőbeni 
megelőzése érdekében
a világ összes vezetőjének,
a WHO-nak és a higiéniai szakértőknek
be kellene tiltaniuk a vadállatok fogyasztását.
Alternatívát kellene javasolniuk
a fehérjefogyasztásra.
De már 20 éve mondjuk az embereknek,
hogy ne egyenek vadállatokat,
mint például a madárinfluenza
és a SARS idején.
A sertésinfluenza más történet,
mivel az tenyésztett
sertéseknél jött elő.
A MERS is a denevérben kezdődött,
onnan terjedt át a tevére, majd az emberre.
- Akkor valaki tevehúst evett?
- Lehet, hogy tevehúst
vagy tevetejet.
Szaúd-Arábiában a teve
szinte olyan, mint egy családtag.
Ott ráülnek a tevére,
isszák a tejét, eszik a húsát.
Tehát valahogy meg kell
szakítani a kapcsolatot a vadállatok
és az ember között, hogy
megelőzzük a fertőző betegségeket.
Ezt nem fogjuk tudni
tökéletesen véghezvinni,
de legalább betilthatjuk
a vadállatok húsának fogyasztását.
Már figyelmeztettük az embereket erre,
de nem hallgatnak ránk.
- Miért nem?
- Azokon a helyeken, ahol az emberek fehérjehiányban
 szenvednek, például Afrikában és Délkelet-Ázsiában,
a kormányok nem képesek fehérjeforrással
ellátni a lakosságot,
így marad a vadállatok vadászata.
Kínában vannak olyan babonák, mely szerint
bizonyos vadállatok elfogyasztása
szerencsét, anyagi sikert,
hosszú életet hoz
Úgy hallottam, nagyon
sok a babona arrafelé.
Néhányan itt Koreában is
hisznek babonás dolgokban.
Például abban, hogy ha szarvasvért iszol,
az életerőt és jó egészséget eredményez.
Az ilyen régi babonák
tulajdonképpen téves információk.
- Egy régi szokás.
- Igen.
Most túl sok
figyelmet fordítunk arra
hogyan kezeljük ezeket a pandémiákat,
amikor már kitörtek.
- De nem a kiváltó
okkal foglalkozunk...
- Senki nem beszél arról, hogy
be kell tilteni a vadállatok fogyasztását.
Hogy ezzel is első körben 
megelőzzük a fertőző betegségeket.
Ez nem lesz könnyű,
de még mindig jobb, mint ha
több millió ember megfertőződik,
és 2-3 ezer ember meghal,
mint például a COVID-19-től.
Így kevesebbet áldoznánk fel,
mint amekkora árat később a károkért fizetünk.
A dzsungelek kiirtását és a föld
eladását is az ember végzi.
Ezt el kell kerülni.
Persze kell a területeket fejleszteni,
ahol szükséges,
de amennyire lehet, meg kell
őrizni a természetet is.
Nem kellene letarolni
a vadállatok élőhelyét.
Tudnunk kell, hogy minél jobban behatolunk
az élőhelyeikre, annál jobban ki leszünk téve a vírusaiknak.
- Azt nem tudtam eddig,
hogy ha megiszod mondjuk a teve tejét,
vagy csak közeli kontaktusba kerülsz egy vadállattal,
akkor attól már el lehet kapni a vírust.
- Pedig így van.
Különösen a tevecsikóknál.
Tavasszal, mintha megfáztak volna,
a MERS-szel fertőzött tevecsikók
tüsszögnek és folyik az orruk.
Tehát ők is cseppeket szórnak szét, nem?
A tevét tenyésztő ember azt
belélegzi és megfertőződik.
A SARS és COVID-19 vírust
kimutatták ürülékben is.
Ha elmész a dzsungelbe,
látsz fentről függő denevéreket,
amelyeknek a földre hulló
ürüléke tartalmazhat vírusokat.
- De miért jelennek meg ezek az új vírusok
egyre rövidebb időn belül?
Régebben egy-egy nagyon halálos vírus
megjelenéséig 10-20 év is eltelt.
Most miért jönnek 5 évente?
- Mára többet érintkezünk a vadállatokkal.
Az emberi populáció jelentősen megnőtt.
És most többen utaznak a világon repülővel.
Nagyon sokan utaznak.
Nemcsak Kínában. Ha elmegyünk
Délkelet-Ázsiába,
láthatjuk, hogy az emberek vadnyulakat 
és egereket fognak és árulnak az utcán.
Ezért látunk exponenciális növekedést,
és amikor jön egy új vírus,
a dolgok nagyon rosszra fordulnak.
- Tehát sok vadállat
megfertőződik vírusokkal,
és több tízezer év után
immunissá válnak ezekre.
Némelyek fennmaradnak,
még akár egy halálos vírussal együtt is.
Mi az esélye annak, hogy az emberben
is kialakul idővel egy ilyen immunitás?
- A probléma az, hogy a Földön
kb. 6000 vírust fedeztek fel,
ami megfertőzheti az embert.
Vírusok vannak növényeken
és vadállatokban is.
Azt mondják, több millió különféle vírus van
a természetben, még felfedezetlenek is.
A természet olyan,
mint Pandora szelencéje.
Sok pandémiával szembesültünk már korábban,
de még mindig nem tanultuk meg a leckét.
Még mindig azt hisszük, hogy kontrollálni tudjuk 
ezeket, de még a COVID-19-cel sem bírunk.
Tanulnunk kellene ebből a pandémiából,
és óvatosabbnak kell lennünk a jövőben,
mert sosem tudhatjuk, hogy
a több millió vírus közül mikor
fertőzi meg az embert
megint egy újabb.
- Mit gondol, mikor csap le ránk
a következő vírus?
- 2003-ban volt a SARS,
6 évvel később,
2009-ben jött a sertésinfluenza,
és 2015-ben, újabb 6 év múlva
érte el Koreát a MERS.
A 2015-ös MERS után
azt gondoltam,
nyugdíj előtt már nem látok
még egy ilyen erejű vírust,
és itt tartok most,
5 évvel később.
Tehát 6 év, 6 év és 5 év.
Ez azt jelenti, hogy egy újabb
vírus megjelenhet akár 4 év múlva is.
Persze szokott lenni pandémia 
influenza miatt is.
2009-ben volt a sertésinfluenza járvány,
azóta 11 év telt el.
Pandémiás influenza
10-40 évente jelentkezik.
Őszintén szólva a 2015-ös MERS után
azt hittem, most már
pandémiás influenza jön.
Tehát egy másik influenzára készültünk,
a COVID-19 váratlanul ért minket.
Ez azt jelenti, hogy 3-4 éven belül
egy újabb váratlan vírus is jöhet.
A klímaváltozás is nagy probléma.
A fosszilis üzemanyag használata
klímaváltozást okoz,
a globális felmelegedés
pedig egyre rosszabb.
Emiatt a szúnyogok gyorsan szaporodnak
az egész földön.
Több szúnyogok terjesztette betegséget fogunk látni,
mint például a dengue, a zika és a chikungunya vírus.
- A dengue-láz most Indonéziában tarol.
- Pontosan.
Abból, amit most látok,
lehet, hogy a következő nagy baj
egy szúnyogok által terjesztett új vírus lesz.
Korea biztonságban van
a dengue-lázzal szemben,
de ha a globális felmelegedés
ilyen ütemben gyorsul,
Korea is szembesülhet a kockázattal.
Ezek az új fertőző betegségek gyakrabban
és minden eddiginél erőteljesebben csapnak le,
mert az ember pusztítja a dzsungelt,
megeszi a vadállatokat,
és globális felmelegedést okozó
fosszilis üzemanyagot használ,
ami miatt több lesz a szúnyog.
Ráadásul manapság az emberek
már mindenhová utaznak a földön.
Az emberek nem gondolkodnak el 
a saját tetteiken,
az országok nem tartják be
a klímaegyezményt.
A világ vezetőinek, az ENSZ-nek,
a WHO-nak el kell gondolkodnia az emberi tetteken,
és az új fertőző betegségek kiváltó okára,
a megelőzésre kell fókuszálnia.
És mindez kényelmetlen
megoldásokkal jár majd.
Az emberek nem akarnak
kényelmetlenséget.
Hiszen akkor fegyelmezettebbnek kell lenni.
- Nagyon szemnyitogató információkat osztott meg 
az összeesküvés-elméletet szövőgetők számára is.
De szerintem egyesek továbbra is
téves információkat fognak megosztani.
Mit mondana ezeknek
a drága embereknek?
Tudna valamilyen tanácsot adni azoknak,
akik ezekben az alaptalan teóriákban hisznek?
- Én mindig ezt mondom:
a tudomány az igazság.
Biztonságban leszel, ha a döntéseidet és tetteidet
a tudományra és a tényekre alapozod.
Az átlagembernek erőfeszítéseket is kell tennie arra, 
hogy az információkat tudományos alapon ítélje meg.
Az adott terület szakértőitől
a tényeket kell meghallgatni.
A megfelelő információkat
kell összeszedniük.
Jobb lenne, ha nem a közösségi
médiából tájékozódnának, mert
mert nagyon sok
a fake news.
- Én azt látom problémának,
hogy nem sok szakértő áll rendelkezésre
a tények kommunikálásához.
Az olyan őszinte  és igazmondó
szakértőknek, mint Ön is
nincs idejük arra, hogy 
a konteó-hívőkkel vitatkozzanak, mert
túlságosan leköti őket
a vírus elleni harc.
Tehát  az igazi szakértők nem is foglalkoznak 
ezeknek az embereknek a megszólításával.
Nem ezért van az, hogy a nem-szakértők
hangja felerősödik?
- Nos, elismerem, hogy a tudósok
nem tudnak jól kommunikálni.
A tudósok az új felfedezéseikre büszkék,
meg arra, hogy erről tudományos dolgozatot írnak.
- Értem.
- Szerintem a tudósoknak meg kell  tanulniuk
jobban kommunikálni a nagyközönséggel.
Akármilyen nagyszerű tudós vagy,
ha bonyolultan fogalmazol,
az emberek nem fognak megérteni.
Ha a tudósok több interjút vállalnak
és többet kommunikálnak,
a konteók és a téves információk
maguktól eltűnnek.
De nem sok tudós
tud ügyesen kommunikálni,
szóval, ezt nehéz megvalósítani.
- A média részeként feladatunknak
tartjuk az igazi szakértők felkutatását,
és azt, hogy platformot biztosítsunk
nekik, amiről elérik a nyilvánosságot.
Ezért biztosítjuk Önnek is
folyamatosan a lehetőséget,
hogy a konteók ne nyomják
el az Ön józan hangját.
- Akkor még nagyon sok 
dolgunk van.
- Úgy néz ki!
Ma sokat megértettünk arról,
honnan jönnek a vírusok.
Remélem, hogy ez az interjú
is segít majd a konteók lebontásában.
Mára akkor ezzel le is zárnánk.
- Rendben!
- Köszönjük az interjút!
- Nagyon szívesen!
