
English: 
On the right we have the dot structure
for beta carotene which
is an orange molecule
that is responsible for
the color of carrots.
On the left is the absorption
spectrum for beta carotene.
And the reason why beta
carotene has a color
is because it absorbs
light in the visible region
of the electromagnetic spectrum.
The visible region starts at
approximately 400 nanometers,
so if I draw a line right here,
to the left of that line
would be the Ultra-Violet,
the UV region of the
electromagnetic spectrum,
and on the right would
be the visible region.
So we see that beta carotene absorbs light
with wavelengths of approximately
450 to 500 nanometers
for a range and it absorbs strongly
in the visible region.
To explain why beta carotene is orange,
we need to look at a
little bit more detail
at the visible region of the
electromagnetic spectrum,
and so here we have the different colors.

Bulgarian: 
Отляво виждаш структурната формула
на бета каротина, което е едно
оранжево съединение,
на което се дължи оранжевият
цвят на морковите.
Отляво е абсорбционният спектър
на бета каротина.
Причината бета каротинът 
да има цвят е,
че той абсорбира светлината
във видимата област
на електромагнитния спектър.
Видимата област започва при
около 400 нанометра,
така че аз ще спусна една линия тук.
Отляво на нея е 
ултравиолетовата област,
UV областта на видимия спектър,
а отдясно е видимата област.
Виждаме, че бета каротинът
абсорбира светлина
с дължина на вълната приблизително
450 до 500 нанометра
и има силна абсорбция във
видимата област на спектъра.
За да обясним защо
бета каротинът е оранжев,
трябва да разгледаме по-подробно
видимата част на
електромагнитния спектър.
Тук имаме различните цветове.

Czech: 
Na pravé straně máme
strukturu beta karotenu, která má
konjugované vazby.
Je to molekula zodpovědná
za oranžovou barvu mrkví.
Vlevo je absorpční spektrum beta karotenu.
Důvodem, proč má beta karoten barvu je,
že absorbuje záření
z viditelné oblasti
elektromagnetického spektra.
Viditelná oblast začíná zhruba
na 400 nanometrech,
takže pokud namaluji přímku zde,
tak vlevo od ní bude UV oblast.
UV oblast elektromagnetického spektra
a vpravo bude viditelná oblast.
Tady vidíme, že beta karoten
absorbuje záření
o vlnové délce zhruba v rozsahu
450 až 500 nanometrů
a absorbuje silně ve viditelné oblasti.
K vysvětlení, proč
je beta karoten oranžový,
se potřebujeme podívat do detailu
viditelné oblasti
elektromagnetického spektra.
Tady mám různé barvy.

Czech: 
Barvy ve viditelné oblasti
jsou v základu barvy duhy.
Okolo 400 nanometrů hovoříme
o ultrafialovém záření,
které máme právě tady.
Pokud půjdete za ultrafialové záření,
budete v oblasti ultrafialové
nebo-li UV oblasti.
Viditelná oblast dosahuje
až někam k 700 nanometrům
nebo ještě o trochu dále.
Pokud jste v 700 nanometrech,
hovoříte o červeném záření.
Pokud zajdete za červené záření
ocitnete se v infračervené oblasti
elektromagnetického spektra.
A tady mám 6 barev, červenou,
oranžovou, žlutou, zelenou,
modrou a fialovou,
a když Isaac Newton provedl
svůj úžasný experiment s hranolem,
popsal 7 barev,
zahrnul fialovou,
protože chtěl mít 7 barev
ve viditelném spektru.
Teď si možná vzpomenete na ROYGBIV
jako první písmena názvu barev duhy
(v angličtině).

English: 
The colors in the visible region,
so essentially the colors in the rainbow.
Approximately 400 nanometers,
we're talking about violet light,
alright, so we have
violet light right here,
if we go beyond violet light,
you're in the ultraviolet
region or the UV region.
The visible region goes to
somewhere around 700 nanometers,
or little bit beyond that, so
when you're in 700 nanometers,
you're talking about red light.
And if you go just past red light
you are in the infrared region
of the electromagnetic spectrum.
And here I have six colors, I have red,
orange, yellow, green, blue, and violet,
and when Isaac Newton did his
famous experiment with a prism
and he wrote down seven
colors, he included indigo,
because he wanted to have seven colors
in the visible regions, so
you usually memorize ROYGBIV
for the colors of the rainbow.

Bulgarian: 
Цветовете във видимата област
са принципно цветовете на дъгата.
Приблизително 400 нанометра
означава виолетова светлина.
Тук имаме виолетова светлина,
ако преминем след виолетовото,
имаме ултравиолетова област
или UV област.
Видимата област се простира
до около 700 нанометра
или малко след това, така че,
когато сме при 700 нанометра,
говорим за червена светлина.
След червената област 
следва инфрачервената област
на електромагнитния спектър.
Тук имаме шест цвята, имаме червено,
оранжево, жълто, зелено, 
синьо и виолетово.
Когато Исак Нютон направил своя
прочут експеримент с призмата
и изброил седем цвята, той
включил индиго,
защото искал да има седем цвята
във видимата област, което
можеш да запаметиш като ROYGBIV
за цветовете на дъгата.

English: 
But the reason I've left out indigo here
is because this allows us
to better see a color wheel.
Isaac Newton was the first
to represent a color wheel,
and you get a color wheel
by taking the violet
and moving it over here and taking the red
and moving it over here,
and so you put the violet
right next to the red and
so you get a color wheel.
It's useful to look at a color wheel,
because it allows you
to see the relationship
between complementary colors, for example,
if I wanted to know the
complementary color for red,
all I have to do is look
across on my color wheel
and I can see that the
complementary color is green.
The complementary color for violet,
if I look directly across,
that would be yellow,
and then finally, the
complementary color for blue
would be orange, and this is useful
because it allows you to think about
why things appear to be a certain color.

Bulgarian: 
Причината да изпусна индиго тук
е защото това ни позволява по-добре
да виждаме цветното колело.
Исак Нютон бил първият, който
създал колелото на цветовете,
което се получава като вземем
виолетовото
и го преместим тук, а червеното
преместим тук, така че 
виолетовият цвят попада
точно до червения цвят и това е
цветното колело.
Колелото на цветовете е полезно,
защото позволява 
да се види връзката
между допълващите се цветове.
Например, ако искаш да узнаеш
допълващият цвят на червеното,
просто поглеждаш насрещното в
колелото на цветовете
и виждаш, че допълнителният
цвят е зеленото.
Допълващият цвят на виолетовото –
поглеждаме насреща и виждаме,
че това е жълтото.
И накрая, допълващият 
цвят на синьото е оранжевото.
Това е полезно, защото
ни позволява да разберем
защото виждаме определен цвят.

Czech: 
Ale důvod, proč jsem přidal fialovou je,
že nám umožní lepší pohled
na barevné kolo.
Isaac Newton byl první,
kdo předvedl barevné kolo.
Vy ho získáte tak, že vezmete fialovou
a pohnete s ní sem a vezmete červenou
a pohnete s ní sem a tak položíte fialovou
hned vedle červené
a dostanete barevné kolo.
Je užitečné podívat se
na barevné kolo,
protože Vám to umožní
vidět vztah mezi doplňkovými
barvami.
Například, pokud chci znát
doplňkovou barvu k červené,
vše co musím udělat,
je podívat se napříč barevným kolem
a vidím,
že doplňková barva je zelená.
Doplňková barva pro fialovou,
pokud se podívám napříč,
by měla být žlutá.
A nakonec doplňková barva pro modrou
by měla být oranžová a je to použitelné,
protože Vám to umožní přemýšlet,
proč věci mají určitou barvu.

English: 
For example, if I look at this
orange sheet of paper here,
and we try to understand why
this sheet of paper is orange,
we know that white light consists
of all these different wavelengths,
we know white light consists
of all the different colors
of the rainbow here.
We could simplify that even further
and we could think about white light being
two complementary colors,
so we can say oh, okay,
so this part consists of
blue wavelengths of light
and then on the right here,
this part of the color wheel
consists of orange wavelengths of light
and we can think about white light
consisting of blue wavelengths
and orange wavelengths
so if we have white light coming in,
here are the blue wavelengths of light,
and then we have the orange
wavelengths of light,
so this is an oversimplified
way to think about white light
striking our orange object here.
So if the object absorbs the
blue wavelengths of light,
so we are absorbing the
blue wavelengths of light

Czech: 
Například, pokud se dívám
na tento oranžový proužek papíru
a pokusíme se porozumět,
proč tento proužek papíru je oranžový.
Víme, že bílé světlo se skládá
z různých vlnových délek.
Víme, že bílé světlo se skládá
z různých barev duhy.
Mohli bychom to zjednodušit
a přemýšlet o bílém světle,
jako o 2 doplňkových barvách
a pak řekneme,
že tato část se skládá
z modré vlnové délky záření,
a pak tato část barevného kola
se skládá z oranžové vlnové délky záření,
a tak uvažujeme o bílém světle
jako o modrých a oranžových
vlnových délkách,
takže pokud máme přicházející bílé světlo,
zde jsou modré vlnové délky
a pak máme oranžové vlnové délky záření.
Toto je zjednodušený pohled,
jak přemýšlet o bílém světle
dopadajícím na oranžový objekt.
Takže předmět absorbuje
modré vlnové délky záření,
absorbujeme modré
vlnové délky záření,

Bulgarian: 
Например, когато погледна този
оранжев лист хартия,
ако искам да разбера защо
той е оранжев...
Знаем, че белият цвят съдържа
всички тези дължини на вълната,
знаем, че бялата светлина съдържа 
различните цветове на дъгата.
Можем да опростим даже още повече
и да разгледаме бялата светлина като
два допълващи се цвята.
Можем да кажем, че тази част
съдържа синя светлина
и после тук отдясно тази част
от колелото на цветовете
съдържа оранжева светлина,
така че можем да приемем,
че бялата светлина
съдържа синя светлина
и оранжева светлина.
Ако тук имаме бяла светлина,
имаме синя светлина
а после имаме оранжева светлина.
Това е доста опростен начин
да разгледаме бяла светлина,
която попада върху този
оранжев обект.
Ако обектът абсорбира синята
светлина,
значи той абсорбира светлина
със син цвят,

Bulgarian: 
но отразява оранжевата светлина.
Щом се отразява оранжевата светлина,
а нашето око е ето тук,
то ние виждаме обекта като оранжев.
Нашите мозъци възприемат
този обект като оранжев,
защото виждаме отразената
оранжева светлина.
Ето така разсъждаваме
защо нещо изглежда,
че има определен цвят.
Ако се върнем тук горе
при бета каротина,
можем да видим къде бета
каротинът абсорбира светлина.
Бета каротинът абсорбира някъде
в участъка
от 450 до 500 нанометра, а това
е синя светлина.
Поглеждам тук долу –
това са 450 до 500 нанометра.
Той абсорбира синя светлина.
Следователно отразява
оранжева светлина.
И ние възприемаме бета
каротина като оранжев.
Това е малко теория, която
обяснява защо възприемаме

Czech: 
a zároveň odrážíme oranžové vlnové délky.
Takže pokud odrážíme
oranžové vlnové délky světla
a naše oči se ocitnou právě tady,
vidíme předmět jako oranžový.
Náš mozek vnímá předmět jako oranžový,
protože vidíme odražené oranžové záření.
Takto můžeme přemýšlet o tom,
proč má něco takovou, či onakou barvu.
Pokud se vrátím zpět k beta karotenu,
vidím, kde beta karoten absorbuje.
Beta karoten absorbuje zhruba
v rozsahu 450 až 500 nanometrů, a to
odpovídá modrým vlnovým délkám záření.
Pokud se podívám dolů,
tak 450 až 500 nanometrů
absorbuje modré vlnové délky záření.
Přesto odrážíme oranžové vlnové délky.
A tak vnímáme beta karoten jako oranžový.
Tohle byla trocha teorie o tom,

English: 
therefore we are reflecting
the orange wavelengths.
So if we reflect the
orange wavelengths of light
and our eye happens to be right here,
we see the object as being orange.
Our brains perceive the
object as being orange
because we are seeing the
reflected orange light.
And so that's how to think about
why something appears
to be a certain color.
If I go back up here
to beta carotene again,
so I look and see where
beta carotene is absorbing.
Beta carotene is absorbing
somewhere in the range
of 450 to 500 nanometers and
those are blue wavelengths
of light, right, if I look at down here
so 450 to 500 nanometers,
we're absorbing the blue
wavelengths of light.
Therefore, we are reflecting
the orange wavelengths.
And so we perceive beta
carotene to be orange.
And so that's a little bit of the theory
behind why we perceive something

Czech: 
proč vnímáme, že něco má
určitou barvu.
V příštím videu budeme
hovořit o tom,
jaktože struktura beta karotenu
s mnoha konjugovanými vazbami
umožní molekule být zbarvená.

Bulgarian: 
нещо като определен цвят.
В следващото видео ще разгледаме
как структурата на бета каротина
позволява това съединение
да има цвят.

English: 
as having a certain color.
In the next video we're
going to talk about
how this dot structure of beta carotene
allows the molecule to be colored.
