
Bulgarian: 
Когато за първи път учихме за гликолиза,
видяхме, че ако започнем с молекула глюкоза
и процесът протече --
глюкозата, която съдържа шест въглеродни атома,
има и кислородни и водорни атоми,
но е шест-въглеродна захар.
Тази шест-въглеродна захар
се разделя на две молекули пируват, всяка от които има по три въглеродни атома.
При този процес нетно произвеждаме
две молекули АТФ.
Инвестираме две молекули АТФ в първата фаза,
а след това произвеждаме четири молекули АТФ.
Общо печелим две молекули АТФ.
Но това не единственото, което се случва.
Имаме и две молекули НАД -
никотинамидадениндинуклеотид.
НАД се редуцира до НАДН.
Защо се редуцира?
Тук виждаме, че НАД има положителен заряд,
но става неутрална молекула, когато приеме електрони.
Ето тук се редуцира.
Следващият ти въпрос може да е,

English: 
- When we first learned about glycolysis,
we saw that if you start
with a molecule of glucose,
and you carry forward with glycolysis,
that glucose, which is a six carbon sugar,
it's got oxygens and hydrogens as well,
but it's a six carbon sugar,
it gets split into two pyruvate molecules,
and each pyruvate has three carbons.
And in the process of doing
so, we're able to produce
a net of two ATPs.
We use two ATPs in the investment phase,
then we produce four
ATPs in the payoff phase
for a net of two ATPs.
But that's not all that happens.
You also have two NAD molecules,
nicotinamide adenine dinucleotide,
getting reduced to NADH.
And why is it getting reduced?
Well we see it's a positive,
it's a positive molecule here,
it becomes a neutral
molecule, it gains electrons.
So this over here becomes reduced.
Now, the next question you might have is,

Bulgarian: 
"Какво се случва след това?".
Ако този процес протича в мен или в теб,
ако имаме достатъчно кислород,
ще продължим с клетъчно дишане.
Процесите ще се пренесат в митохонрдиите,
защото молекулите пируват и НАДН могат да се
използват за поризводството на още АТФ.
Пируватът продължава да се разгражда
в цикъла на Кребс, познат и като цикъл на лимонената киселина.
В този порцес се поризвежда АТФ и НАДН.
НАДН може да участва
в електрон-транспортната верига,
което води до поризводството на още повече АТФ.
Но ако сме в ситуация,
при която нямаме кислород
или ако сме организъм,
който не обича да използва кислород
или не знае как да го използва, какво се случва тогава?
Случва се това, за което ще говорим в настоящето видео.
Това една от възможните пътеки.
Това е млечно-киселата ферментация.
Тя е един от двата основни вида ферментация.
Млечно-кисела ферментация.

English: 
"Well what happens next?"
Well if you're me or you,
you might continue on
and if you have enough
oxygen you'll continue on
with cellular respiration.
Things move on to the mitochondria
because the pyruvates and the NADHs can be
can also be used to produce more ATP.
The pyruvate gets more broken down
in the Krebs cycle, also known
as the citric acid cycle.
And also and that produces ATPs and NADHs
and the NADHs can participate
in the electron transport
chain which eventually leads
to even more ATPs being produced.
But what if you're in a situation
that maybe we don't have oxygen,
or maybe you're just like,
you're just the type of organism
that doesn't like to use
oxygen or doesn't know
how to use oxygen, what happens next?
Well what we're gonna
talk about in this video
is one potential pathway,
and that's lactic acid fermentation,
which is one of the two
major forms of fermentation.
Lactic acid fermentation.

English: 
Fermen,
lactic acid fermenation.
And lactic acid fermentation
isn't so much about producing
more ATPs, it's more about recycling
the pyruvate and the NADH.
Even though the pyruvate and NADH can,
it has free energy to give
that could be converted to ATP,
if we're gonna be doing
lactic acid fermentation,
we kind of give up on that,
and then we actually use the pyruvate
to oxidize the NADH
to become NAD+
so that we have more NAD+ for
glycolysis to occur again.
So organisms that do fermentation,
their main energy source
is the glycolysis,
and then the fermentation
is all about recycling
what it views as waste
materials, pyruvate and NADH,
so that you can have more NAD
to have glycolysis occurring again.
Now, you might say, "Oh
is this some strange thing
"that we don't encounter much in life?"
Probably everyday or
maybe at least every week,
you probably consume some organisms

Bulgarian: 
Млечно-кисела ферментация.
Млечно-кисела ферментация.
При млечно-киселата ферментация основната цел не е
да произведем още АТФ, а да
рециклираме пирувата и НАДН.
Въпреки че пируватът и НАДН
имат свободна енергия, която може да се превърне в АТФ,
ако имаме млечно-кисела ферментация,
се отказваме от тази енергия.
Всъщност ще използваме пируватът,
за да оксилим НАДН
до НАД+.
Така получаваме още НАД+, за да може гликолизата да протече отново.
Организми, в които протича ферментация
използват гликолизата като основен източник на енергия.
Както казахме, целта на ферментацията е рециклиране
на това, което в този случай се смята за отпадък - пируват и НАДН,
за да получим НАД+
и да може гликолизата да протече отново.
Сега може да си кажеш, "О, това сигурно е нещо странно,
което не се среща често в живата природа."
Но всъщност може би всеки ден или всяка седмица
консумираш организми, които

Bulgarian: 
извършват млечно-кисела ферментация.
Това тук е снимка на кисело мляко.
Получаваме кисело мляко, когато
определни видове лактобацили смелят захарите в млякото.
Те извършват гликолиза
и след това преминават към млечно-кисела ферментация,
превръщайки пирувата в лактат.
Или ако разглеждаме киселините -
млечна киселина или пируватна киселина.
Пируватът е основната част на пируватната киселина.
А лактатът - на млечната киселина.
Тя е това, което дава на киселото мляко
уникалния му вкус.
Тази бактерия тук -
лактобацилът.
Това е само един вид лактобацил.
Има различни видове
всеки, от които участва в производството на тези храни.
Но този тук е за кисело мляко.
Ако харесвате корейска храна, това тук е кимчи,
в него се използват друг вид лактобацили

English: 
that perform lactic acid fermentation.
This right over here, this
is a picture of yogurt.
Yogurt is what we get when you have
species of lactobacillus
digesting the sugars in the milk
and then they're performing glycolysis
and then they perform
lactic acid fermentation,
converting the pyruvate into lactate.
Or if you view the conjugate
acid version of it,
lactic acid, you could say
pyruvic acid, lactic acid.
Pyruvate is the conjugate
base for pyruvic acid.
Lactate is the conjugate
base for lactic acid.
But that's what's giving it
its uniquely yogurt taste,
it's this bacteria here,
the lactobacillus,
this is just one variation of it,
and there's slightly different
variations of lactobacillus
that do each of these foods.
But this is yogurt, this right over here,
if you're into Korean
food, this is kimchi,
this uses a variation of lactobacillus

Bulgarian: 
и също протича млечно-кисела ферментация
на захарите в зеленчуците.
Това тук е кисело зеле,
имаме друг вид лактобацил,
който извършва млечно-кисела ферментация
на захарите на зелето.
Така получаваме кисело зеле.
--
Да помислим за процесите, които протичат.
Както казах, имаме
пируват или пируватна киселина (пирогроздена киселина).
Това, което съм нарисувал тук
е пируватна киселина,
--
тъй като имаме водороден протон.
Ако изгубим водородния протон,
това е същото нещо, нарисувано отново,
но без водородния протон.
Този кислород е държал този електрон.
Всички останали водородни атоми
се подразбират.
Трите водородни атома
при този въглероден атом се подразбират.
Тук рисувам същото нещо с различен запис.
Тук сме изгубили протона
и ще наричаме това съединение пируват.

English: 
to once again perform
lactic acid fermentation
on the sugars in the vegetables.
This is sauerkraut, once again,
a variation of lactobacillus,
a species of lactobacillus
performing lactic acid fermentation
on the sugars in the cabbage.
Sauerkraut literally
means, "sour cabbage."
That's what it is.
So let's think a little bit
more about what's going on.
So as I mentioned, it's
all about taking your
pyruvate or pyruvic acid,
the way I've drawn it right
over here, this is pyruvic acid.
Pyruvic, pyruvic acid,
right over here.
Because we have our hydrogen proton,
if we lose our hydrogen proton,
this is the same thing drawn again,
but now we don't have
the hydrogen proton here,
this oxygen kept that electron,
and all of the other hydrogens,
all the hydrogens here,
they are implicit.
So the three hydrogens here,
they're implicit on this carbon.
I'm just drawing it with
a different notation.
And so this one, where
we've lost the proton,
we would call this pyruvate.

English: 
Pyruvate.
And what we have happening is
that the pyruvic acid, or the pyruvate
is used to oxidize the NADH,
take away a hydride, take
away an electron from,
actually more than just electron but net,
you have the NADH losing electrons.
And so if it's losing electrons,
it's getting oxidized.
So it's oxidized.
So that the NAD+ can be
reused in glycolysis.
And when pyruvic acid
does this to the NADH,
it gets reduced,
it gets reduced,
it gets reduced, it gains electrons
and, if we're thinking
about the acid forms,
it would turn into this right
over here is lactic acid.
Lactic,
lactic,
lactic acid.
And that's why we call it
lactic acid fermentation,
'cause you're taking that pyruvate,

Bulgarian: 
Пируват.
Пируватната киселина или
пируватът
се използват за окисление на НАДН.
Те взимат неговия хидриден анион, взимат един електрон,
всъщност взимат повече от един електрон,
като цяло НАДН губи електрони.
Ако губи електрони,
значи се окислява.
Така НАД+ може да се използва отново в гликолизата.
Когато пируватната киселина взаимодейства с НАДН,
тя се редуцира.
Тя се редуцира,
приема електрони.
Ако мислим за киселината,
тя ще се превърне в ето това тук - млечна киселина.
Млечна
киселина.
Млечна киселина.
Затова наричаме процесът млечно-кисела ферментация,
защото взимаме пируват --

Bulgarian: 
ако имахме кислород, или ако организмът знаеше как да го използва,
може би процесът щеше да продължи
към клетъчно дишане и да използва тази енергия.
Но при млечно-киселата ферментация,
използваме пирувата, за да окислим НАДН
и да получим още НАД+.
Нека погледнем какво точно
се случва.
Първото нещо, което искам да ти покажа,
защото много често в часовете по биология
се учи за НАД и НАДН,
но той изглежда като много абстрактна молекула.
Това е рисунка на молекулата.
Това е никотинамидадениндинуклеотид.
Доста дълго име,
но когато го разделим на частите му,  можем да разберем какво означава.
--
От това тук идва
никотинамид.
Това тук е нашият добър приятел аденина.
Виждаме го и в АТФ,
както и като една от азотните бази в ДНК и РНК.
Тук имаме рибоза.
--
Имаме фосфатна група.
И така никотинамид, аденин,

English: 
if you had oxygen around,
or if you knew how to do it,
use the oxygen, you might continue on
with cellular respiration
and use that for energy.
But lactic acid fermentation,
we use it to oxidize the NADH
so we get more NAD+.
And let's just now get
a better appreciation
for all of this happens.
So the first thing that I want to show you
because a lot of times in biology classes,
you just learn NAD, NADH,
and it just seems like this
somewhat abstract molecule.
But this is a picture of it.
This is nicotinamide adenine dinucleotide.
And it's kind of a mouthful,
but when you break it down,
you see these patterns
that you see repeatedly in biology.
This is, this right over here is
what gives us the nicotinamide.
This right over here is
our good friend adenine.
We see that in ATP, we see that also
as one of the nitrogenous
bases in DNA and RNA.
You have ribose right over here,
this is derived from ribose.
You have a phosphate group,
you have a phosphate group.
So, nicotinamide, adenine,

English: 
you have a nucleotide right over there,
you have another nucleotide
right over there,
so it's nicotine adenine dinucleotide.
So the name makes a lot of sense.
But I wanted to show this to you
to get an appreciation that it's
a fairly involved molecule over here.
You know sometimes when you
just see the letters, NAD,
you don't get a full appreciation for it.
And it's a coenzyme, and we learned
about coenzymes in other videos.
Where the enzyme that catalyzes this
is lactic acid dehydrogenase.
And remember enzymes
are for the most part just
these big protein structures,
so all folded up in all different ways.
And then you have the NAD,
the NAD,
or in the case of lactic acid
fermentation right over here,
you have the NADH, so this
is the NADH right over here,
and I'm just kind of drawing
what it could look like.
This isn't actually what it looks like.

Bulgarian: 
имаме нуклеотид ето тук
имаме и друг нуклеотид.
Така получаваме никотинамидадениндинуклеотид.
Така че името е много логично.
Исках да ти го покажа визуално,
за да разбереш,
че е доста сложна молекула.
Понякога виждаш само буквите НАД
и не разбираш какво всъщност представлява молекулата.
Тя е коензим.
Учихме за коензимите в други клипове.
Ензимът, който катализира тази реакция е
млечнокисела дехидрогеназа.
Запомни, по-голямата част
от ензимите са големи белтъчни структури,
нагънати по различни начини.
След това имаме НАД.
В случая на млечно-кисела ферментация,
имаме НАДН,
това тук е НАДН.
Рисувам приблизително как би изглеждал НАДН.
Рисунката не е точна.

Bulgarian: 
Той ще реагира с пирувата.
--
Ще реагира с пируват,
въпреки че пируватът
официално се счита
за субстрат на ензима,
цялата цел на процеса е да окислим НАДН.
НАДН да изгуби водороден протон и допълнителен електрон.
И така, водороден протон, водороден електрон
и още един електрон.
Губи хидриден анион.
Как се случва това?
Случва се, тъй като азотът
има допълнителна свободна електронна двойка
и тази електронна двойка може да образува двойна връзка
ето тук.
Ако този въглерод сега има двойна връзка,
този въглероден атом трябва да се освободи от тази двойна връзка.
Следователно това идва тук.
Това идва тук.
И сега, ако имаме двойна връзка тук,
виждаме я и в крайния продукт,
този въглероден атом ще трябва да пусне една от връзките си.

English: 
It's going to react with the pyruvate.
And let me do that in a...
It's going to react with the pyruvate
and by doing so, even though the pyruvate
you might formally consider
to be the substrate of the enzyme,
the whole purpose is to get
your NADH to be oxidized,
to lose a hydrogen and an extra electron.
So a hydrogen proton, a hydrogen electron,
and another electron.
So really lose a hydride.
So how does that happen?
Well it happens because you
have this nitrogen here,
it has an extra lone pair of electrons,
so it can form, that lone
pair can form a double bond
right over there.
Well if that carbon, if
this now has a double bond,
this carbon has to let
go of this double bond,
so that goes over there.
That goes over there.
And then if there's now
a double bond over here,
is which we see in the end product,
this carbon's gonna have
to let go of a bond.

Bulgarian: 
Ще се освободи от цялата ковалентна връзка
с този водороден атом и от двата електрона.
Тези два електрона ще бъдат освободени.
Тези тук.
След това това тези два електрона
могат да се свържат с този въглерод тук.
Щом този въглероден атом формира нова ковалетна връзка,
трябва да се освободи от една от старите си връзки.
Затова той се освобождава
от една от двойните си връзки с този кислороден атом.
Тя може да се върне при този кислород
или да намери водороен протон
от преминаваща водна молекула или от хидроксониев йон.
Мога да нарисувам това.
Може да грабне водороден протон.
И така, какво получаваме?
Тази електронна двойка вече е тук,
имаме двойна връзка тук,
изгубили сме един от тези водородни атоми,
очевидно не съм нарисувал всички водорни атоми
в тези молекули.
Така че сега сме се върнали към НАД.

English: 
And it lets go of the entire covalent bond
with this hydrogen, so
both of the electrons.
So it's gonna let go of
both of these electrons,
right over here.
And then both of those electrons
can attach to this
carbon right over there.
Now that carbon forms a new covalent bond,
it has to let go of one
of its covalent bonds
and so it could let of one of these
double bonds with this oxygen.
And those could either
go back to that oxygen,
or more likely, they can be
used to grab a hydrogen proton
maybe from a passing water
molecule or hydronium molecule.
And so, I can draw it like this.
Could grab a hydrogen, a hydrogen proton.
And so what do we end up with?
Well, that lone pair of
electrons is now there,
we now have a double
bond right over there,
now we've lost one of these hydrogens,
I obviously haven't drawn
all of the hydrogens
in these molecules.
So now we have, now we are back to NAD.

English: 
And since this nitrogen has essentially,
it was neutral before, but now it is
instead of keeping these two electrons,
it's sharing these two electrons,
so now it's going to
have a positive charge.
So this is why we call it NAD+.
It lost a hydrogen and an electron.
A hydrogen, the hydrogen's
electron, and another electron
so now it has a positive charge.
And the pyruvate is now the conjugate,
with the way I've drawn
it here, since we've,
I show it deprotonated,
I would say that this is now lactate.
This is now lactate.
If we had our proton over here,
we would call it lactic acid.
So anyway, hopefully you
get a kick out of this,
I know I do, it's kind of interesting
that all of this can happen.
Lactobacillus isn't the only
organism that does this,
but this is a fairly useful
organism for all sorts
of delicious food that we have.
I just get an appreciation,
my mind's always blown that these

Bulgarian: 
Този азотен атом
е бил неутрален,
но сега не е задържал тези два електрона за себе си,
а ги споделя,
следователно ще има положителен заряд.
Затова наричаме съединението НАД+.
НАДН е изгубил водород и един електрон,
Водороден протон, водороден електрон и още един електрон.
Сега има положителен заряд.
А пируватът сега е съединението,
което съм нарисувал тук.
Показвам го депротонирано.
Това е лактат.
Лактат.
Ако имахме протон тук,
щеше да е млечна киселина.
Надявам се, че това видео ти беше интересно,
на мен ми е много интересно
да разбирам как протичат всички тези процеси.
Лактобацилите не са единствените организми, който използват млечно-кисела ферментация,
но са полезни за най-различни
вкусни храни, който произвеждаме.
Забележително е,
че тези

Bulgarian: 
сложни процеси протичат постоянно
в прирадата около нас,
а понякога и в собствените ни тела,
както и в тези малки организми.
Например този лактобацил тук
е с размер между
пет и десет микрометра.
Пет микрометра са пет милионни от метъра.

English: 
fairly complex processes
are constantly occurring
in nature all around us,
sometimes even in our own bodies.
And these organisms that we
would consider quite small,
for example, this
lactobacillus right over here,
this is on the order of
five to 10 micrometers.
Five micrometers, so five
millionths of a meter.
