
Czech: 
Molekuly se liší mimo jiné tím,
jaké vlnové délky světla absorbují.
Když absorbují světlo z ultrafialové
nebo viditelné oblasti spektra,
můžeme absorbované vlnové délky
měřit pomocí UV/Vis spektrofotometru.
Jak to funguje?
Přístroj vyzařuje světlo o různých vlnových
délkách, obvykle od 200 nm až po 800 nm.
Tímto světlem osvětlíme vzorek dané látky,
a získáme absorpční spektrum.
Toto je absorpční spektrum
1,3-butadienu.
Tato molekula nejsilněji absorbuje tady,
kde má pík.
Můžeme odečíst, jaké vlnové délce toto
maximum odpovídá.
Je to těsně pod 220 nm.

English: 
- [Voiceover] Different
molecules can absorb different
wavelengths of light and
if a molecule happens
to absorb light in the
ultraviolet or the visible
region of the electromagnetic
spectrum we can
find the wavelength or
wavelengths of light
that are absorbed by that compound
by using a UV/Vis spectrophotometer.
Now essentially what
that does is it shines
light with a range of wavelengths.
The wavelengths range
from approximately 200
nanometers all the way
up to 800 nanometers.
We shine that range of wavelengths
of light through a sample
of the compound and you
get an absorption spectrum.
Here is an absorption spectrum for
this molecule, for 1,3-Butadiene.
Now if we look over here
we can see that this
molecule absorbs most
strongly right about here
and if we drop down we
can see what wavelength
of light is absorbed most
strongly by the compound.
And we see that's just
under 220 nanometers.

Bulgarian: 
Различните съединения абсорбират
различни дължини на вълната
на светлината и ако молекулата
абсорбира светлина в ултравиолетовата
или видимата част
на електромагнитния спектър,
можем да определим дължината
или дължините на светлината,
които са абсорбирани от това
съединение,
като използваме UV/Vis
спректрофотометър.
Това, което той прави, е
да излъчи сноп светлина
с набор от дължини на вълната.
Дължините на вълната варират
от около 200 нанометра
до 800 нанометра.
Пропускаме светлина с тези
дължини на вълната през проба
от съединението и получаваме
абсорбционен спектър.
Това е абсорбционният спектър
за това съединение – 1,3-бутадиен.
Ако погледнем тук, ще видим, че
това съединение абсорбира 
най-изразено ето тук,
и като спусна надолу, виждам 
дължината на вълната на светлината,
която се абсорбира най-силно
от съединението.
Виждаме, че това е точно
под 220 нанометра.

Bulgarian: 
Изглежда е 217 нанометра.
Наричаме това ламбда максимално.
Дължината на вълната на 
светлината, абсорбирана
от това съединение, 
е около 217 нанометра.
То абсорбира в UV-областта,
следователно бутадиенът
няма цвят, той е безцветен.
Сега да разгледаме по-внимателно 
структурната му формула.
Имаме четири въглеродни атома
и всички тези въглеродни атоми
са sp2-хибридизирани.
Което означава, че всеки от
тези въглеродни атоми има р-орбитала.
Следователно има четири
р-орбитали
или четири атомни орбитали.
Съгласно теорията
на молекулните орбитали (МО),
тези четири атомни орбитали се обединяват 
в четири молекулни орбитали.
Две свързващи молекулни
орбитали и две антисвързващи МО.

Czech: 
Přesně je to 217 nm.
Tuto hodnotu nazýváme
lambda se spodním indexem max.
Vlnová délka světla absorbovaného
touto látkou je asi 217 nm.
Je to v UV oblasti, proto butadien
nemá žádnou barvu, je bezbarvý.
Když se blíže podíváme na jeho
elektronový vzorec,
tak vidíme čtyři uhlíky
a všechny mají hybridizaci sp².
To znamená,
že každý z nich má p-orbital.
Takže tu máme čtyři p-orbitaly
neboli čtyři atomové orbitaly.
Z pohledu teorie
molekulových orbitalů (MO-LCAO)
mohou ze čtyř atomových orbitalů
vzniknout čtyři molekulové.
Vzniknou dva vazebné
a dva antivazebné molekulové orbitaly.
Tady na kraji se podíváme
na tyto čtyři molekulové orbitaly.

English: 
It turns out out to be 217 nanometers.
We call this lambda max.
The wavelength of light absorbed by this
molecule is about 217 nanometers.
It absorbs in the UV
region therefore Butadiene
does not have any color, it's colorless.
Let's look at the dot structure
a little bit more carefully here.
We have four carbons and all four of these
carbons, each one is sp2 hybridized.
Which means each one of those
carbons has a p orbital.
So we're talking about four p orbitals
here or four atomic orbitals.
And when you're dealing with molecular
orbital theory, four atomic orbitals
recombine to form four molecular orbitals.
Two bonding molecular orbitals and two
antibonding molecular orbitals.
Let's go over here and let's
look at the four molecular

Bulgarian: 
Нека да погледнем тук
тези четири молекулни орбитали,
като ще започнем от лявата страна.
Свързващите МО имат по-ниска 
енергия от антисвързващите МО.
Тази орбитала и тази орбитала
са свързващите молекулни орбитали,
а тази тук и тази тук са
антисвързващите молекулни орбитали.
И тук виждаме енергията, нали?
Енергията се увеличава ето така
и затова
антисвързващите МО
 имат по-висока енергия.
Сега да разгледаме структурата 
на бутадиена отново
и да видим колко пи-електрона
има в нея.
Тук имаме два пи-електрона и тук
имаме два пи-електрона.
Това са общо четири пи-електрона.
Когато разглеждаме МО,
можем да си представим
електронните конфигурации.
Имаме четири електрона.
Къде ще поставим тези електрони.
Ще ги поставим в орбиталите
с най-ниска енергия първо.
Като също така трябва
да направим двойки по спин.

English: 
orbitals and we're going to
focus in on the left side first.
The bonding molecular orbitals are lower
in energy than the antibonding ones.
So this orbital and this
orbital, these are our bonding
molecular orbitals here
and this one and this one
are the antibonding molecular orbitals.
And you can see energy, right?
So energy is increasing
and so the antibonding
molecular orbitals are higher in energy.
Let's look at the dot
structure again for Butadiene
and let's see how many
pi electrons we have.
So here are two pi electrons
and here are two pi electrons.
So a total of four pi electrons.
When you're thinking
about molecular orbitals,
you can think about
electron configurations.
So we have four electrons
and where do we put those electrons?
We're going to put them in the
lowest energy orbitals first.
And we're also going to pair our spins.

Czech: 
Začneme zleva.
Vazebné molekulové orbitaly mají nižší
energii než antivazebné orbitaly.
Takže tyto dva molekulové
orbitaly jsou vazebné.
A tyto dva molekulové
orbitaly jsou antivazebné.
Všímáte si hladin energiií?
Energie roste tímto směrem, takže
antivazebné orbitaly mají vyšší energii.
Vraťme se k elektronovému
vzorci butadienu
a podívejme se,
kolik má pí elektronů.
Tady máme dva
a tady také dva.
Takže celkem
čtyři pí elektrony.
Když uvažujete
o molekulových orbitalech,
zajímá nás taky
konfigurace elektronů.
Máme čtyři elektrony,
kam je můžeme dát?
Dáme je do orbitalů
s nejnižší energií.
A budeme
párovat jejich spiny.

Czech: 
Máme čtyři elektrony,
dva dáme do tohoto vazebného orbitalu
a spárujeme spiny.
Druhé dva elektrony jdou do tohoto
vazebného molekulového orbitalu.
Takže všechny čtyři pí elektrony
jsou ve vazebných molekulových orbitalech,
pokud mluvíme o základním stavu.
Tohle je tedy
základní stav butadienu.
Když na něj posvítíme,
butadien absorbuje energii ze světla.
Podívejme se na ten rozdíl.
Energie orbitalů se změnila
a zajímá nás hlavně rozdíl
mezi těmito dvěma orbitaly,
které teď mají jinou energii.
Tento orbital, ve kterém jsou elektrony,
má vyšší energii než tento orbital.

English: 
So four electrons, we're
going to put two into
this bonding molecular orbital
and we paired our spins.
And then two into this
bonding molecular orbital.
So the four pi electrons go into the
bonding molecular orbitals when
you're talking about the ground state.
So here's the ground state of Butadiene.
So next we shine light
on Butadiene and the
molecule's going to absorb
energy from the light.
Let's look at that here,
so there's a difference
in energy between the orbitals
and in particular we're
concerned about these two
orbitals right here so there's
a difference in energy
between these two orbitals.
This orbital down here, this
is occupied by electrons
and it's higher in
energy than this orbital.
So this is the highest
occupied molecular orbital.

Bulgarian: 
Така че тези четири електрона –
първо ще поставим два
в тази свързваща МО, като
те ще имат противоположни спинове.
После два в тази свързваща МО.
Значи четирите пи-електрона
попадат в тези
свързващи молекулни орбитали,
които можем да приемем
за основно състояние.
Това е основното състояние
на бутадиена.
След това пропускаме светлина
през бутадиена и тогава
молекулата ще абсорбира
енергия от светлината.
Да видим тук, тук има разлика
в енергията между орбиталите
и по-точно ни интересуват
тези две орбитали ето тук.
Значи тук има
разлика в енергията на тези
две орбитали.
Тази орбитала тук долу е заета
от електрони
и има по-висока енергия от
тази орбитала.
Това е най-високата заета МО.

Bulgarian: 
Най-високата заета МО или НОМО
(англ. абревиатура).
Тази орбитала ето тук е незаета.
Антисвързващата МО тук
е незаета и има по-ниска енергия
от тази антисвързваща МО.
Това е най-ниската незаета МО
 (LUMO - англ. абревиатура).
Когато молекулата абсорбира енергия,
разглеждаме НОМО, най-високата
заета молекулна орбитала,
и LUMO, най-ниската незаета
молекулна орбитала.
Разликата в енергията между тези две 
орбитали е това, което ни интересува.
Така че молекулата абсорбира енергия
и един пи-електрон абсорбира 
енергия от светлината
и се изкачва на ниво
 с по-висока енергия.
Ще го запиша ето тук.
Сега говорим за възбудено състояние,
когато пропуснем светлина 
през веществото.
Това е възбуденото състояние 
на бутадиена
и тези два пи-електрона остават тук.
Единият от тези пи-електрони остава тук,
а другият пи-електрон абсорбира 
енергия от светлината

Czech: 
Takže tohle je nejvyšší obsazený
molekulový orbital, neboli HOMO.
Naopak tento orbital je
neobsazený elektrony.
Tento antivazebný molekulový
orbital je neobsazený
a má nižší energii
než tento antivazebný orbital.
Je to tedy nejnižší neobsazený
molekulový orbital neboli LUMO.
Když mluvíme o molekulách
absorbujících energii,
zajímá nás hlavně HOMO,
tedy nejvyšší obsazený molekulový orbital,
a LUMO,
nejnižší neobsazený molekulový orbital.
Konkrétně nás zajímá,
je jejich energetický rozdíl.
Molekula absorbuje energii,
takže pí elektrony absorbují energii
a přejdou na vyšší
energetickou hladinu.
Napíšu to sem.
Teď se už bavíme o excitovaném stavu,
tedy stavu po ozáření molekuly světlem.
Toto je excitovaný
stav butadienu.
A tyto dva pí elektrony
zůstanou zde.
Jeden z těch dvou pí elektronů tu zůstane
a druhý absorbuje energii ze světla

English: 
So highest occupied
molecular orbital or HOMO.
This orbital right here is unoccupied.
The antibonding molecular
orbital right now
is unoccupied and it's
lower in energy than
this antibonding molecular orbital.
So this is the lowest
unoccupied molecular orbital.
When you're talking about a molecule
absorbing energy, we're
considered about the
HOMO, the highest
occupied molecular orbital
and the LUMO, the lowest
unoccupied molecular orbital.
The energy difference between those two
orbitals is what we're thinking about.
So the molecule absorbs energy and a pi
electron absorbs energy from the light
and is promoted to a higher energy level.
Let me go ahead and write over here.
Now we're talking about the excited state
so we shine light on the molecule.
This is the excited state of Butadiene
and these two pi electrons stay there.
One of these pi electrons
stays here and one
of the pi electrons absorbs
the energy from the light

English: 
and is promoted to a higher energy level.
So I'm saying this one right here
was promoted to a higher energy level.
It goes from the HOMO to the LUMO
and it had to absorb a specific
amount of energy in order to do that.
So it had to absorb the right amount
of energy in order to
make that transition.
We know that energy came from the light
and we also know the energy of a photon
of light is equal to h,
where h is Planck's constant,
times the frequency of light which is new.
Over here for the absorption spectrum,
we have everything in
wavelengths so we need
to write the energy in
terms of a wavelength.
We know that the frequency of light
and the wavelength of light are related
by the speed of light is equal to the
wavelength times the frequency.
The frequency is equal
to the speed of light
over the wavelength and we can take that,

Bulgarian: 
и отива на ниво с по-висока енергия.
Значи този ето тук отива
на ниво с по-висока енерегия.
Премества се от НОМО в LUMO,
като абсорбира определено
количество енергия, за да стане това.
Така че той трябва да абсорбира
подходящото количество енергия,
за да направи този преход.
Знаем, че енергията идва от светлината
и също така знаем, че
енергията на един фотон светлина
е равна на h, което е 
константата на Планк,
по честотата на светлината,
което е ново.
Тук в абсорбционния спектър
всичко е дадено в дължини
на вълната, така че
трябва да представим енергията
чрез дължината на вълната.
Знаем, че честотата на светлината
и дължината на вълната са свързани.
Скоростта на светлината е равна на
дължината по честотата.
Честотата е равна на 
скоростта на светлината
върху дължината на вълната.
Можем да вземем това –

Czech: 
a přejde na vyšší 
energetickou hladinu.
Takže tento elektron se dostal
na vyšší energetickou hladinu.
Přešel z HOMO do LUMO,
ale k tomu potřeboval získat
určité množství energie.
Musí absorbovat přesně tolik energie,
aby zvládnul tento přechod.
Víme,
že tu energii získá ze světla.
A víme, že energie fotonu je rovna "h",
tedy Planckově konstantě,
krát frekvence světla,
o které jsme se ještě nebavili.
Tady v absorpčním spektru
máme vše ve vlnových délkách,
takže si energii přepočítáme
na vlnové délky.
Víme, že frekvence světla
a vlnová délka světla
jsou spolu provázány přes rychlost světla,
což je vlnová délka krát frekvence.
Frekvence je rovna rychlosti
světla děleno vlnová délka.

English: 
frequency is equal to c over
lambda, and plug it into here.
Now we have the energy, the energy
is equal to h times c over lambda.
This is really important;
energy and wavelength
are inversely proportional to each other.
You can think about one wavelength
giving you a specific amount of energy.
This energy difference
between the HOMO and the LUMO
corresponds to a wavelength
and if we go over here
to the absorption spectrum
for Butadiene we're
talking about a wavelength
of 217 nanometers.
At first it might be
a little bit confusing
because it looks like we
have a very broad range
of wavelengths that are absorbed here.
Don't worry about that too
much, this just results from
the different vibrations and
rotations of the molecule
which can change the
energy differences slightly

Czech: 
Tento vztah mohu
dosadit sem.
Teď tu máme, že energie se rovná
h krát c děleno lambda.
Tohle je velmi důležité
si uvědomit,
že energie a vlnová délka
jsou nepřímo úměrné.
Můžete to brát tak, že jedna vlnová
délka dodává určité množství energie.
Tento energetický rozdíl mezi HOMO
a LUMO odpovídá určité vlnové délce.
Když se podíváme na absorpční
spektrum butadienu,
tak vidíme,
že se jedná o vlnovou délku 217 nm.
Z počátku to může být trochu matoucí,
protože se zdá,
že je tu široká škála vlnových délek,
které jsou absorbovány.
Zkuste to zatím moc neřešit.
Je to dáno vlivem
vibracemi a rotacemi molekul,
které mohou trochu pozměnit
rozdíly v energiích,

Bulgarian: 
честотата е равна на 'c' върху ламбда,
и да го заместим ето тук.
Сега имаме енергията.
Енергията е равна на h по с
върху ламбда.
Това е много важно:
енергията и дължината на вълната
са обратно пропорционални
едно на друго.
Това означава, че една
дължина на вълната
съответства на специфично
количество енергия.
Разликата в енергията на
НОМО и LUMO
съответства на дължина на вълната
и ако се върнем тук
при абсорбционния спектър
на бутадиена,
виждаме, че имаме
дължина на вълната 217 нанометра.
На пръв поглед може
да е малко объркващо,
защото изглежда, че имаме
много голяма област
от дължини, които са абсорбирани.
Но не се притеснявай за това,
това просто е резултат
от различни вибрации и ротации
в молекулата,
които могат малко да променят
разликата в енергията.

Bulgarian: 
Затова не виждаме точно
определена дължина на вълната,
а виждаме тази широка ивица
от дължини на вълната, които
се абсорбират.
Тук просто трябва да определиш
 тази дължина, която
се абсорбира най-силно и да
я приемеш като
дължината на вълната, която
съответства
на разликата в енергията между
тези две орбитали тук.
Ето така трябва
да го тълкуваме.
Сега да видим друго вещество.
Вместо бутадиен ще разгледаме
това съединение, което е етанал.
Това е структурната му формула,
и ако разгледаме тази молекула,
виждаме, че тук имаме два
пи-електрона в етанала.
Значи два пи-електрона.
Знаем, че тези електрони
ще отидат
в свързваща молекулна орбитала.
Сега ще поставя една линия
тук на тази диаграма.
Това е свързващата МО тук долу.
Имаме два пи-електрона.

Czech: 
takže výsledkem není
jedna vlnová délka.
Dochází k absorpci
širokého pásu vlnových délek.
Takže najdeme vlnovou délku, která
je absorbována s největší intenzitou,
a jí odpovídající energii považujeme za
rozdíl mezi energiemi těchto dvou orbitalů.
Tímto způsobem bychom
o tom měli přemýšlet.
Podívejme se
na další molekulu.
Místo butadienu
tu máme acetaldehyd.
Tady je jeho
elektronový vzorec.
Když se na tuto molekulu podíváme,
tak vidíme,
že acetaldehyd má
dva pí elektrony.
Takže dva
pí elektrony.
Víme, že tyto dva elektrony budou
ve vazebném molekulovém orbitalu.
Nakreslím sem čáru
přímo do tohoto diagramu.
Tohle je vazebný orbital.
Bavíme se o dvou
pí elektronech.

English: 
and so we don't see one exact wavelength,
we end up seeing this broad band
of wavelengths being absorbed here.
So what you do is, you just
look for the one that's
absorbed most strongly
and think about that
as being the wavelength
that corresponds to the
energy difference between
these two orbitals here.
So that's how to think about it.
Let's look at another molecule here,
instead of Butadiene let's look at
this molecule, so we have ethanal.
Here is our dot structure and if we
look at this molecule we know we have
two pi electrons here for ethanal.
So two pi electrons.
We know that those
electrons are going to go
into the bonding molecular orbital.
So let me draw a line
right here on this diagram.
This is our bonding
molecular orbital down here.
We're talking about two pi electrons.

English: 
Let's put in our two
pi electrons into here.
Let me just go ahead and
change colors up here.
Up here is our antibonding molecular
orbital which we call pi star.
So there is an energy difference
between the bonding molecular orbital
and the antibonding molecular orbital.
This is delta E and we talked about
the fact that this corresponds
to a certain wavelength of light.
Ethanal can have, when
it promotes one of these
pi electrons up, it can have
a pi to pi star transition.
So the molecule is going to
absorb energy and the energy--
Let me use a different color here.
The energy corresponds
to a wavelength of light
so this energy difference
between our two orbitals.
It turns out that this
pi to pi star transition
is approximately 180
nanometers which is below
the range of what you're usually measuring

Czech: 
Ty dva pí elektrony
dáme sem.
Změním si barvu.
Tady máme antivazebný molekulový orbital,
který nazveme pí s hvězdičkou.
Vazebný a nevazebný molekulový
orbital mají rozdílnou energii.
Rozdíl v energii
označíme delta E.
Již jsme se bavili o tom,
že odpovídá určité vlnové délce světla.
Pokud tedy u acetaldehydu dojde k přesunu
jednoho z těchto pí elektronů nahoru,
bude se jednat o přesun
z orbitalu pí na pí s hvězdičkou.
Takže molekula
absorbuje energii.
A to energii odpovídající
vlnové délce světla.
Takže tohle je rozdíl energií
těchto dvou orbitalů.
Přechod mezi orbitaly pí a pí s hvězdičkou
odpovídá vlnové délce asi 180 nm.

Bulgarian: 
Нека да поставя нашите
 пи-електрони тук.
Само първо ще сменя цветовете.
Това тук е антисвързващата МО,
която ще означа с пи*.
Това е разликата в енергията
между свързващата МО
и антисвързващата МО.
Това е делта Е и ние 
казахме, че съответства на
определена дължина 
на вълната на светлината.
Когато един от тези електрони
премине в по-горната орбитала,
в етанала се извършва преход
от пи към пи*.
Тази молекула ще абсорбира
енергия, която...
Ще взема друг цвят.
Енергията съответства на 
дължината на вълната,
това е разликата в енергията
между тези две орбитали.
Оказва се, че този преход от пи до пи*
е около 180 нанометра, което
под областта, която обикновено
измерваме,

English: 
when you're using a
UV/Vis spectrophotometer.
But we have another possibility here too.
Let me go ahead and highlight a lone
pair of electrons here on the oxygen.
We have a lone pair so we
have non-bonding electrons.
Non-bonding electrons occupy a non-bonding
orbital which is actually
a little bit higher
in energy than our
bonding molecular orbital.
So another possibility,
we call this n right here.
This is a non-bonding orbital
so non-bonding orbital here.
And we can put some
electrons into that orbital.
So we put those two electrons
into the non-bonding orbital.
And we can have a different
type of transition.
We're still talking about a pi star,
an antibonding molecular
orbital right here.
We can have a n to pi star transition.
We can have a n to pi
star transition as well

Bulgarian: 
когато използваме 
UV/Vis спректрометър.
Но тук има и друга възможност.
Ще оцветя една несподелена
електронна двойка при кислорода.
Имаме несподелена електронна
двойка, това са несвързващи електрони.
Несвързващите електрони се намират
на несвързваща МО,
която всъщност има малко
по-висока енергия
от свързващата молекулна орбитала.
Тази друга възможност тук
означаваме като n.
Това е несвързваща МО.
Можем да поставим някои
електрони на нея.
Поставяме тези два електрона
в тази несвързваща МО.
Тук може да има друг вид преход.
Отново говорим за пи*,
антисвързващата МО ето тук.
Можем да имаме преход
от n във пи*.
Можем да имаме преход n – пи*,

Czech: 
To je pod rozsahem, ve kterém většinou
funguje UV/Vis spektrofotometr.
Ale ještě je tady další
možný elektronový přechod.
Zvýrazním tady tento
volný elektronový pár na kyslíku.
Máme tu volný elektronový pár,
takže se jedná o nevazebné elektrony.
Nevazebné elektrony obsadí
nevazebný orbital,
který má trochu vyšší energii
než tento vazebný molekulový orbital.
Tento orbital nazýváme
"n" jako nevazebný.
Napíši to sem.
Můžeme do něj
umístit elektrony.
Takže tyto dva elektrony
umístíme do nevazebného orbitalu.
Takže tu může dojít
k jinému typu přechodu.
Stále se bavíme o orbitalu pí s hvězdičkou,
tedy o tomto antivazebném orbitalu.
Může dojít k přechodu z orbitalu
"n" do orbitalu pí s hvězdičkou.

Bulgarian: 
тъй като имаме 
карбонилно съединение.
Тук не говорим просто за пи-електрони.
Говорим за тези несвързващи
електрони тук.
Да разгледаме тази
разлика в енергията.
Тази разлика в енергията
е по-малка от преди.
Тази енергийна разлика е
по-малка от тази енергийна разлика.
Какво се случва с 
дължината на вълната
на светлината, която се абсорбира?
Щом имаме по-малка 
енергийна разлика,
енергията и дължината на вълната
са обратно пропорционални,
така че това трябва да е 
по-голяма дължина на вълната.
Тук се абсорбира светлина
с различна дължина на вълната,
по-висока дължина, което
се оказва, че...
Пак ще сменя цветовете.
Така че този енергиен преход
съответства на дължина на вълната
от около 290 нанометра.
Това е n – пи* преход, по-малка 
енергийна разлика,
която съответства на
по-висока дължина на вълната.
Това е много важно.

English: 
since we have a carbonyl compound.
We're not just talking
about pi electrons here.
We can think about a
non-bonding electron here.
And let's think about
this energy difference.
This energy difference
is smaller than before.
So this energy difference is smaller
than this energy difference.
What would happen to the
wavelength of light that's absorbed?
If we have a smaller energy difference,
energy and wavelength are
inversely proportional
so this must be a longer wavelength.
So this absorbs light at
a different wavelength,
a higher wavelength,
and it turns out to be--
Let me go ahead and change colors here.
So this energy transition
corresponds to a wavelength
of light that's
approximately 290 nanometers.
This n to pi star transition,
a smaller difference
in energy corresponding
to a higher wavelength.
This is an important concept.

Czech: 
K tomuto přechodu může dojít,
protože se jedná o karbonylovou skupinu.
Nebavíme se jen
o pí elektronech.
Bavíme se o tomto
nevazebném elektronu.
Podívejme se na tento
energetický rozdíl.
Je menší než předtím.
Takže tento rozdíl je menší
než tento rozdíl.
Co se stane s vlnovou
délkou absorbovaného světla?
Pokud je energetický rozdíl menší
a mezi energií a vlnovou
délkou platí nepřímá úměra,
tak vlnová délka bude delší.
Takže tato molekula absorbuje
světlo s vyšší vlnovou délkou.
Změním si barvu.
Tento energetický přechod
odpovídá vlnové délce asi 290 nm.
Tento přechod z "n"
do pí s hvězdičkou
odpovídá menšímu energetickému rozdílu,
a tedy vyšší vlnové délce.
Tohle je důležitý princip.

Bulgarian: 
Когато намалява енергийната 
разлика между орбиталите,
се увеличава дължината на
вълната, която се абсорбира.
Ще говорим повече за това
в следващите видеа,
защото това е свързано
с понятието цвят.

Czech: 
Pokud dojde k poklesu energetického
rozdílu mezi dvěma orbitaly,
tak dojde k absorbci světla
s větší vlnovou délkou.
Víc se tomu budeme věnovat
v následujících videích,
kde se budeme
zabývat i barevností.

English: 
As you decrease the
energy difference between
your orbitals, you're
going to increase the
wavelength of light that's absorbed.
We'll talk much more about
that in the next few videos
because that's where the
idea of color comes in.
