
Romanian: 
„Avem doua urechi si o singura gură, deci ar trebui sa ascultăm mai mult decât spunem.”
- Zenon din Kition.
Cu 300 de ani înainte de Hristos, Zenon din Kition a fost fondatorul stoicismului (curent filozofic).
A publicat o listă de lucrări despre etică, fizică, logică și alte subiecte, incluzând cea mai
faimoasă lucrare a sa: Republica lui Zeno, care sună destul de similar cu un dialog scris
de un filozof numit Plato.
În ciuda faptului că Zeno a fost întemeietorul stoicismului și a scris extensiv, el este cu greu
citat în literatură stoică modernă.
Motivul pentru asta este simplu: niciuna dintre lucrările sale nu au supraviețuit.
Veștile bune sunt că alți autori au scris despre el.
Biograful Diogene Laerțiu a păstrat cele mai multe detalii despre viața sa, inclusiv o serie
de fragmente care ne oferă o perspectivă asupra a ceea ce el a gândit.
Acest videoclip este un scurt eseu despre viața și filozofia lui Zeno.

Portuguese: 
Temos dois ouvidos e uma boca, devemos ouvir mais e dizer menos.
Zenão de Cítio
Por volta de 300 aC, Zenão de Cítio fundou a escola de filosofia estóica.
Ele publicou uma lista de trabalhos sobre ética, física, lógica e outros assuntos, incluindo sua mais
famosa obra: República de Zenão, que soa bastante semelhante a um diálogo criado
por um filósofo chamado Platão.
Apesar de Zenão ser o fundador do estoicismo e ter escrito extensivamente, ele dificilmente é
citado na literatura estóica moderna.
A razão para isso é simples: nenhum de seus trabalhos sobreviveu.
A boa notícia é que outros autores escreveram sobre ele.
O biógrafo Diógenes Laërtius preservou a maioria dos detalhes de sua vida, incluindo uma série
de fragmentos que nos dão uma ideia do que ele ensinou.
Este vídeo é um pequeno ensaio sobre a vida e a filosofia de Zenão.

Spanish: 
"Tenemos dos orejas y una boca, por lo que debemos escuchar más y decir menos".
Zenón de Citio
Cerca del 300 A.C, Zenón de Citio fundó la escuela estoica de filosofía.
Publicó una serie de obras en los campos de la ética, la física, la lógica y otras materias, incluyendo su trabajo
más famoso: La República de Zenón, que suena muy parecida a un diálogo escrito
por un filósofo llamado Platón.
A pesar de que Zenón fue el fundador del estoicismo y de que escribió exhaustivamente, con poca frecuencia
se le menciona en la literatura estoica moderna.
La razón a esto es simple: ninguna de sus obras ha sobrevivido.
Las buenas noticias son que otros autores han escrito sobre él.
El biógrafo Diógenes Laercio preservó muchos detalles sobre su vida, incluyendo una serie
de fragmentos que nos muestran una idea de aquello que enseñó.
Este vídeo es un pequeño estudio sobre la vida y la filosofía de Zenón.

English: 
We have two ears and one mouth, so we should
listen more than we say.
Zeno of Citium
Around 300 BC, Zeno of Citium founded the
Stoic school of philosophy.
He published a list of works on ethics, physics,
logic, and other subjects, including his most
famous work: Zeno’s Republic, which does
sound quite similar to a dialogue authored
by a philosopher named Plato.
Despite Zeno being the founder of Stoicism
and having written extensively, he is hardly
cited in modern Stoic literature.
The reason for this is simple: none of his
works have survived.
The good news is that other authors wrote
about him.
Biographer Diogenes Laërtius preserved most
details about his life, including a series
of fragments that give us an insight into
what he taught.
This video is a short essay about Zeno’s
life and philosophy.

Arabic: 
’’لدينا أذنان وفم واحد، لذلك يجب أن نصغي أكثر مما نقول‘‘.
زينون الرواقي
حوالي ٣٠٠ قبل الميلاد، أسس زينون الرواقي مدرسة الفلسفة الرواقية.
. قام بنشر قائمة من الأعمال حول الأخلاق والفيزياء والمنطق، وغيرها من الموضوعات، بما في ذلك
أشهر أعماله :  جمهورية زينون ، والتي تبدو مشابهة تمامًا للحوار المكتوب
من قبل فيلسوف يدعى أفلاطون.
على الرغم من أن زينون هو مؤسس الرواقية وقد كتب على نطاق واسع، فهو بالكاد
يٌستشهد به الأدب الرواقي الحديث.
السبب في ذلك بسيط : لم ينج أي من أعماله.
والخبر السار هو أن مؤلفين آخرين كتبوا عنه.
حافظ مترجم السير الذاتية ديوجانس اللايرتي على معظم التفاصيل حول حياته ، بما في ذلك
سلسلة من الشذرات التي تعطينا نظرة ثاقبة ما درسه.
هذا الفيديو هو مقال قصير عن حياة وفلسفة زينون.

English: 
There is no certainty about Zeno’s ethnic
and cultural background, except that his nickname
was the ’Phoenician’ and that Diogenes
described him as a haggard, dark-skinned man.
His father gave him books about Socrates that
he brought back from his travels as a merchant.
And, thus, Zeno became obsessed with philosophy.
He became a pupil of the famous cynic Crates
of Thebes, and among his other teachers were
Polemo and Stilpo.
Later in life, Zeno started teaching himself
in the Stoa Poikile.
His pupils were called Zenonians first, but
later became known as the Stoics.
Zeno was concerned with the whole spectrum
of Stoic philosophy, like logic, epistemology,

Spanish: 
No hay certeza alguna sobre el trasfondo cultural y étnico de Zenón, excepto que su apodo
fue "el fenicio" y que Diógenes lo describió como un hombre demacrado de piel oscura.
Su padre le dio libros sobre Sócrates que traía tras sus viajes como mercader.
Y, así, Zenón acabó obsesionado con la filosofía.
Se convirtió en pupilo del famoso cínico Crates de Tebas, y entre otros de sus maestros se encontraron
Polemón y Estilpón.
Tiempo después, Zenón comenzó a enseñar en la Stoa Pecile.
Sus alumnos fueron llamados zenonios al principio, pero más tarde empezaron a ser conocidos como estoicos.
Zenón mostró interés por todo el espectro de la filosofía estoica, como la lógica, la epistemología y

Romanian: 
Nu există nicio certitudine cu privire la fondul etnic și cultural al lui Zeno, cu excepția faptului că porecla lui
era „fenicianul” și că Diogene l-a descris ca fiind un bărbat tras la față, cu pielea întunecată.
Tatăl lui i-a dat o carte despre Socrate pe care a cumpărat-o în urma călătoriilor sale ca și comerciant
și ,astfel, Zeno a devenit obsedat de filozofie.
A devenit elev al renumitelor lăzi cinice din Tebe, iar printre ceilalți profesori au fost
Polemo și Stilpo.
Mai târziu în viață, Zeno a început să se învețe în Stoa Poikile.
Elevii lui au fost numiți mai întâi zenoniști, dar ulterior au devenit cunoscuți sub numele de stoici.
Zeno era preocupat de întregul spectru al filozofiei stoice, cum ar fi logica, epistemologia,

Portuguese: 
Não há certeza sobre a origem étnica e cultural de Zenão, exceto que seu apelido
era 'fenício' e que  Diógenes descreveu ele como um homem de pele escura e abatido.
Seu pai lhe deu livros sobre Sócrates que ele trouxe de suas viagens como comerciante.
E, assim, Zenão ficou obcecado com a filosofia.
Ele se tornou aluno do famoso cínico Crates de Tebas e, entre seus outros professores estavam
Polemo e Estilpo.
Mais tarde, Zenão começou a ensinar ele mesmo no Pórtico Pintado.
Seus alunos foram inicialmente chamados de zenonianos, mas depois ficaram conhecidos como estóicos.
Zenão estava preocupado com todo o espectro da filosofia estóica, como lógica, epistemologia,

Arabic: 
لا يوجد يقين بشأن خلفية زينون الإثنية والثقافية، باستثناء أن لقبه
كان "الفينيقي"، وقد وصفه ديوجانس بأنه رجل ذو وجه منهَك وشاحب وبشرة داكنة.
أعطاه والده كتبًا عن سقراط جلبها معه من رحلاته كتاجر.
وهكذا، أصبح زينون مهووسًا بالفلسفة.
أصبح تلميذاً في الفيلسوف الكلبي الشهير أقراطس الطيبي، وكان من بين أساتذته الآخرين
بولمو وستيلبو.
في وقت لاحق من حياته ، بدأ زينون بالتدريس في الرواق المطلي (Stoa Poikile) (يقع بالقلب التجاري والاجتماعي لأثينا).
كان يُطلق على تلاميذه اسم "زينيون" أولاً ، لكن فيما بعد أصبحوا يُعرفوا باسم ’’الرواقيون".
كان زينون مهتمًا بكامل طيف الفلسفة الرواقية، مثل المنطق، نظرية المعرفة،

Romanian: 
și natura universului care, în opinia sa, constă în primul rând din materie
și care este guvernată de un principiu divin.
Prin urmare, Dumnezeu nu este în afara universului; El este universul.
Acesta este un citat al lui Zeno, pe care filozoful roman Cicero l-a păstrat:
„Cel ce își exersează rațiunea este cu mult mai excelent decât cel ce nu o face deloc;
nu este nimic mai excelent decât universul, prin urmare universul exercită rațiunea.”
Încheiere citat.
Ei bine, aceasta este o declarație uimitoare la care să reflectezi.
Cu siguranță stă la baza credinței stoice, că universul este guvernat de o
materie inteligentă și primordială (de la începuturi), Logos, ce mai poate fi numită Rațiune Universală
sau Soartă.
Așadar, a trăi o viață conform rațiunii este asemenea cu a trăi o viață în conformitate cu natura.
Aceasta este ideea care stă la baza unei„amor fati”, care înseamnă „iubirea destinului”.
În ceea ce privește etica, punctul de vedere al lui Zeno pare compatibil cu definițiile stoice ulterioare.

Spanish: 
la naturaleza del universo, la cual, según su perspectiva, consiste principalmente de materia
y está gobernada por un principio divino.
Dios, por tanto, no está aparte del universo; sino que es el universo.
Esta es una cita de Zenón que el filósofo romano Cicerón preservó:
"Aquel que ejercita la razón es más excelente que aquel que no ejercita la razón;
no hay nada más excelente que el universo, por ende el universo ejercita la razón".
Fin de la cita.
Bueno, esa es una gran afirmación sobre la que ponerse a meditar.
Esto definitivamente radica en la base de la creencia estoica de que el universo está gobernado por una
sustancia inteligente y primordial llamada Logos, que también puede ser llamada Razón Universal
o Destino.
Vivir una vida acorde a la razón, así pues, es vivir una vida en acuerdo con la naturaleza.
Esta es la idea subyacente de "amor fati", que quiere decir "amor del destino".
En referencia a la ética, la visión de Zenón resulta compatible con las definiciones estoicas posteriores

Portuguese: 
e a natureza do universo que, segundo ele, consiste principalmente de matéria
e é governado por um princípio divino.
Deus, portanto, não está separado do universo; é o universo.
Esta é uma citação de Zenão, que o filósofo romano Cícero preservou:
Aquele que  exerce a razão é mais excelente do que aquele que não exerce a razão;
não há nada mais excelente que o universo; portanto, o universo exerce a razão.
Fim da citação.
Bem, essa é uma tremenda declaração para refletir.
Definitivamente, está na base da crença estóica, que o universo é governado por uma
matéria inteligente e primordial chamada Logos, que também pode ser chamada de Razão Universal
ou Destino.
Viver uma vida de acordo com a razão, portanto, é viver uma vida de acordo com a natureza.
Essa é a ideia subjacente de "amor fati", que significa "amor ao destino".
Em relação à ética, a visão de Zenão parece compatível com as definições estóicas posteriores.

English: 
and the nature of the universe which, according
to his view, primarily consists of matter
and is governed by a divine principle.
God, therefore, isn’t apart from the universe;
it is the universe.
This is a quote by Zeno, that Roman philosopher
Cicero preserved:
That which exercises reason is more excellent
than that which does not exercise reason;
there is nothing more excellent than the universe,
therefore the universe exercises reason.
End quote.
Well, that’s a hell of a statement to ponder
over.
It definitely lies at the basis of the Stoic
belief, that the universe is governed by an
intelligent and primordial matter called Logos,
which can also be called Universal Reason
or Fate.
Living a life according to reason, therefore,
is living a life in accordance with nature.
This is the underlying idea of ‘amor fati’,
which means ‘the love of fate’.
In regards to ethics, Zeno’s view seems
compatible with the later Stoic definitions

Arabic: 
وطبيعة الكون الذي، حسب رأيه، يتكون في المقام الأول من المادة
ويحكمها مبدأ إلهي.
الله ، إذن ، ليس بمعزل عن الكون ؛ بل هو الكون.
هذا اقتباس من زينون ، حافظ عليه الفيلسوف الروماني شيشرون :
’’الذي يمارس العقل هو أكثر امتيازا من الذي لا يمارس العقل ؛
لا يوجد شيء أكثر اتقانا من الكون ، وبالتالي الكون يمارس المنطق‘‘.
نهاية الاقتباس.
حسنًا، يا لها من مقولة جهنمية تدعونا للتفكير فيها مليا.
انها بالتأكيد تضع أساس الاعتقاد الرواقي ، بأن الكون يحكمه
مادة  ذكية وبدائية تسمى (لوغوس) ، والتي يمكن أيضا أن تسمى القانون الكلي للكون
أو المصير (القضاء والقدر).
عيش الحياة وفقًا للعقل، لذلك، عيش الحياة وفقًا للطبيعة.
هذه هي الفكرة الأساسية لـ "أمور فاتي amor fati " ، والتي تعني "حب القدر".
فيما يتعلق بالأخلاق، تبدو وجهة نظر زينون متوافقة مع التعريفات الرواقية اللاحقة

Arabic: 
لهم.
بكل بساطة: الفضيلة هي الخير الوحيد، وعلى عكس الفضيلة، هناك الرذيلة.
الهدف النهائي هو الوصول إلى حالة (يودايمونيا Eudaimonia) ، والتي هي ازدهار الإنسان.
ويمكن تحقيق ذلك من خلال السعي وراء الفضيلة.
أو كما قال زينون: ’’السعادة هي تدفق طيب للحياة‘‘.
يمكننا أن نجد وصف مفصل أكثر قليلاً لـ (يودايمونيا Eudaimonia) في أعمال ديوجانس الكلبي، والذي
يقتبس زينون على النحو التالي:
يمكن تعريف النهاية بأنها العيش وفقًا للطبيعة، أو بمعنى آخر، وفقًا
مع طبيعتنا البشرية وكذلك طبيعة الكون‘‘.
نهاية الاقتباس.
وضع زينون أيضا الأساس لنظام اللامبالاة: الأشياء التي ليست بالضرورة
جيدة أو سيئة ولكن مع ذلك يمكن أن تسهم في الحفاظ على الذات أو تدمير الذات.
لقد رأى أن الميل البشري للحفاظ على الذات هو جزء من الطبيعة البشرية، وهذا ليس بشيء فاضل
في حد ذاته ولكن يمكن أن يسهم في مجهود الشخص نحو ذلك.

Portuguese: 
 
Simplificando: a virtude é o único bem e, em oposição à virtude, há o vício.
O objetivo final é alcançar um estado de Eudaimonia, que é o aprimoramento humano.
E isso pode ser alcançado pela busca da virtude.
Ou como Zenão afirmou: "A felicidade é uma boa emanação da vida".
Uma descrição um pouco mais detalhada de Eudaimonia nós podemos encontrar nas obras de Diógenes, que
cita Zenão da seguinte  maneira:
O fim pode ser definido como a vida de acordo com a natureza ou, em outras palavras, de acordo
com a nossa própria natureza humana, bem como a do universo.
Fim da citação.
Zenão também lançou as bases para o sistema de indiferentes; coisas que não são necessariamente
boas ou ruins, mas ainda assim pode contribuir para a autopreservação ou destruição.
Ele viu a tendência humana de autopreservação como parte da natureza humana, o que não é virtuoso
por si só, mas poderia contribuir para os esforços de alguém nesse sentido.

Romanian: 
Mai simplu spus: virtutea este singurul bine, iar opusul virtuții, este viciul.
Scopul final este atingerea unei stări de eudemonie (fericire) care este înflorirea omului
și aceasta poate fi atinsă prin prisma virtuții.
Sau cum a spus Zeno: „Fericirea este un flux bun de viață.”
O descriere puțin mai detaliată a eudemoniei o putem găsi în lucrările lui Diogenes, care
îl citează pe Zeno precum urmează:
„Finalul poate fi definit ca viață în concordanță (armonie) cu natura sau, cu alte cuvinte, în concordanță
cu natura noastră umană precum și cu cea a universului.”
Încheiere citat.
De asemenea, Zeno a pus bazele sistemului indiferenților (voiți); lucruri care nu sunt neapărat
bune sau rele, dar pot contribui totuși la autoconservare sau distrugere.
El a văzut tendința umană de autoconservare ca parte a naturii umane, ceea ce nu este virtuoasă
prin natura ei dar ar putea contribui înspre eforturile spre acest sens.

Spanish: 
sobre la misma.
Simplemente: la virtud es lo único bueno y lo opuesto a la virtud es el vicio.
La meta final es alcanzar un estado de eudaimonía, que es el florecimiento humano.
Y esto puede ser alcanzado a través de la búsqueda de la virtud.
O, como Zenón declaró: "La felicidad es un buen curso vital".
Una descripción algo más detallada sobre la eudaimonía que podemos encontrar en las obras de Diógenes, quien
cita a Zenón, dice así:
"El final puede ser definido como vida en acuerdo con la naturaleza o, en otras palabras, en acuerdo
con nuestra propia naturaleza humana al igual que con aquella del universo".
Fin de la cita.
Zenón también estableció los fundamentos para el sistema de indiferentes; cosas que no son necesariamente
buenas o malas pero que no obstante contribuyen a la auto-preservación o a la destrucción.
Él observó la tendencia humana por la auto-preservación como una parte de la naturaleza humana, que no es virtuosa
de por sí pero que podría contribuir a los esfuerzos propios hacia ello.

English: 
of them.
Simply put: virtue is the only good, and as
opposed to virtue there is vice.
The end goal is reaching a state of Eudaimonia,
which is human flourishing.
And this can be achieved by the pursuit of
virtue.
Or as Zeno stated: “Happiness is a good
flow of life.”
A bit more detailed description of Eudaimonia
we can find in the works of Diogenes, who
quotes Zeno as follows:
The end may be defined as life in accordance
with nature or, in other words, in accordance
with our own human nature as well as that
of the universe.
End quote.
Zeno also laid the foundation for the system
of indifferents; things that aren’t necessarily
good or bad but can nevertheless contribute
to self-preservation or destruction.
He saw the human tendency for self-preservation
as a part of human nature, which isn’t virtuous
on its own but could contribute towards one’s
efforts towards it.

Spanish: 
Esto fue lo que marcó la división entre los estoicos y los cínicos, quienes rechazaban las posesiones y todo lo que
le ocurre al cuerpo.
Acorde al estoicismo, los indiferentes poseen valor, y deberíamos buscarlos, pero no
aferrándonos a ellos como posesiones que harán nuestra vida mejor, sino como catalizadores para vivir
en acuerdo con la naturaleza.
Por ejemplo, la riqueza en sí misma no lleva a la virtud, pero sí lleva a la auto-preservación
que puede ayudar en esa búsqueda de la virtud.
Poniendo otro ejemplo: la enfermedad no lleva al vicio, pero no es preferible porque
su naturaleza destructiva va en contra de la auto-preservación.
Zenón también manifestó que los "malos sentimientos" son alborotos mentales, repugnantes a la razón,
y que van en contra de la naturaleza.
Así, a pesar de que las emociones son humanas, son un signo (dicho con simpleza) de mal razonamiento y que podrían
ser superadas poseyendo una clara comprensión de cómo funciona la vida.
El dolor por la muerte podría superarse aceptando que la muerte es una parte inherente y natural
de la vida.

Arabic: 
هذا ميز الرواقين عن الكلبيين، الذين رفضوا الممتلكات وكل ما
يصيب الجسم.
وفقًا للرواقية، فإن اللامبالاة لها قيمة بالفعل ، وعلينا أن نسعى من أجلها ، لكن لا
نتعلق بها كممتلكات من شأنها أن تجعل حياتنا أفضل، ولكن كعامل يحفز للعيش
في اتفاق مع الطبيعة.
على سبيل المثال، لا تؤدي الثروة نفسها إلى الفضيلة، ولكنها تؤدي إلى الحفاظ على الذات
والتي يمكن أن تساعد في السعي من أجل تحقيق الفضيلة.
مثال آخر: المرض لا يؤدي إلى الرذيلة، لكنه ليس بالأمر المفضل لأن
طبيعته المدمرة تتعارض مع الحفاظ على الذات.
ذكر أيضًا زينون أن "المشاعر السيئة" هي جلَبَة بالذهن، بغيضة للعقل،
وضد الطبيعة.
لذلك، على الرغم من أن العواطف إنسانية، إلا أنها علامة على (بكل بساطة) تفكير سيئ ويمكن
التغلب عليها من خلال فهم واضح لكيفية عمل الحياة.
يمكن التغلب على التظلم بسبب الموت من خلال قبول أن الموت هو جزء طبيعي وفطري
من الحياة.

English: 
This set the Stoics apart from the Cynics,
who rejected possessions and everything that
befalls the body.
According to Stoicism, indifferents do have
value, and we should pursue them, but not
cling to them as possessions that will make
our life better, but as a catalyst for living
in agreement with nature.
For example, wealth itself doesn’t lead
to virtue, but it does lead to self-preservation
which can assist in the pursuit of virtue.
Another example: sickness doesn’t lead to
vice, but it is not a preferable thing because
its destructive nature goes against self-preservation.
Zeno also stated that ’bad feelings’ are
commotions of the mind, repugnant to reason,
and against nature.
So, even though emotions are human, they are
a sign of (simply put) bad reasoning and could
be overcome by getting a clear understanding
of how life works.
Grievance because of death could be overcome
by accepting that death is a natural and inherent
part of life.

Portuguese: 
Isso diferenciava os estóicos dos cínicos, que rejeitavam posses e tudo o que
acontece com o corpo.
De acordo com o estoicismo, os indiferentes  têm valor, e devemos buscá-los, mas não nos
apegar a elas como bens que tornarão nossa vida melhor, mas como um catalisador para viver
de acordo com a natureza.
Por exemplo, a própria riqueza não leva à virtude, mas leva à autopreservação
o que pode ajudar na busca da virtude.
Outro exemplo: a doença não leva ao vício, mas não é preferível porque
sua natureza destrutiva vai contra a autopreservação.
Zenão também afirmou que 'maus sentimentos' são comoções da mente, repugnantes à razão
e contra a natureza.
Assim, embora as emoções sejam humanas, elas são um sinal de (simplesmente) mau raciocínio e podem
ser superadas com uma compreensão clara de como a vida funciona.
A queixa por causa da morte poderia ser superada ao aceitar que a morte é uma parte
natural e inerente da vida.

Romanian: 
Acest lucru separă stoicii de cinici (sfidători), care au respins bunurile și tot ceea ce
înfrânge corpul.
Potrivit stoicismului, indiferenții au valori și ar trebui să le urmăm, dar să nu
ne agățăm de ele ca posesiuni care ne vor face viața mai bună, ci ca un catalizator pentru a trăi
în acord (armonie) cu natura.
De exemplu, bogăția în sine nu duce la virtute, dar duce la autoconservare
care poate ajuta la urmărirea virtuții.
Un alt exemplu: boala nu duce la viciu, dar nu este un lucru de preferat datorită
naturii ei distructive ce se ridică împotriva autoconservării.
De asemenea, Zeno a declarat că „sentimentele rele” sunt tulburări ale minții,  repugnante (respingătoare) rațiunii
și împotriva naturii.
Deci, chiar dacă emoțiile sunt umane, ele sunt un semn al (mai simplu spus) raționamente greșite și ar putea
fi depășite prin înțelegerea clară a modului în care funcționează viața.
Recuperarea din cauza morții ar putea fi depășită prin acceptarea faptului că moartea e o parte naturală și inerentă (firească)
a vieții.

Arabic: 
ويمكن التغلب على إحباطاتنا من "الآباء السيئين" بمعرفة أنه في
حقيقة الأمر، ليس كل شخص محظوظ بوالدين جيدين.
نرى أن كل هذه المصائب تحدث وفقًا لقوانين طبيعية ، والتي هي ، بشكل أساسي،
معقولة
حول وفاة زينون، لا يوجد إجماع، لأن المصادر المختلفة تخبرنا بأشياء مختلفة
أيضا، من المستحيل معرفة ما يعتقده زينون حقًا، لأنه لم ينج من أعماله.
يقول البعض أن إسهاماته في الفلسفة الرواقية ، كما نعرفها ، كانت ذات أهمية كبيرة ،
بينما يعتقد آخرون أن الفلاسفة الآخرين مثل كليانثس و خريسيبوس  كانوا مسؤولين
للتطور الفعلي للرواقية ، ودور زينون الرواقي كـ "مؤسس" هو أكثر من مجرد
دور رمزي.
ومع ذلك ، لا يزال شخصية مهمة في تاريخ الرواقية.
شكرا للمشاهدة. ترجمة ( انغستنير )

Spanish: 
Y nuestras frustraciones con "malos padres" podrían ser superadas con el hecho de saber que,
al fin y al cabo, nadie nace con el "derecho" a tener buenos padres.
Vemos que todas estas desgracias ocurren acordes a las leyes naturales, que son, fundamentalmente,
razonables.
Sobre la muerte de Zenón, no hay un consenso, pues fuentes diferentes cuentan cosas distintas.
Además, es imposible saber qué es lo que Zenón realmente pensaba, porque ninguno de sus trabajos sobrevivieron.
Algunos dicen que sus contribuciones a la filosofía estoica, tal y como la conocemos, fueron de gran importancia,
mientras que hay quienes creen que otros filósofos como Cleantes y Crisipo fueron los responsables
del desarrollo actual del estoicismo y que el rol de Zenón como "fundador" fue más bien
simbólico.
Sin embargo, permanece como una figura clave en la historia del estoicismo.
Gracias por ver el vídeo.

Portuguese: 
E nossas frustrações com os 'maus pais' poderiam ser superadas com o conhecimento de que,
no final do dia, ninguém tem direito a bons pais.
Vemos que todos esses infortúnios acontecem de acordo com as leis naturais, que são fundamentalmente
razoáveis.
Sobre a morte de Zenão, não há consenso, pois fontes diferentes dizem coisas diferentes.
Além disso, é impossível saber o que Zenão realmente pensava, porque nenhum de seus trabalhos sobreviveu.
Alguns dizem que suas contribuições à filosofia estóica, como a conhecemos, foram de grande importância,
enquanto outros acreditam que outros filósofos como Cleantes e Crísipo foram responsáveis
pelo desenvolvimento real do estoicismo, e o papel de Zenão como "fundador"
é mais simbólico.
No entanto, ele continua sendo uma figura-chave na história do estoicismo.
Obrigado por assistir.

English: 
And our frustrations with ’bad parents’
could be overcome by the knowledge that, at
the end of the day, no one is entitled to
good parents.
We see that all these misfortunes happen according
to natural laws, which are, fundamentally,
reasonable.
About Zeno’s death, there’s no consensus,
as different sources tell different things.
Also, it is impossible to know what Zeno really
thought, because none of his works survived.
Some say that his contributions to Stoic philosophy,
as we know it, were of high significance,
while others believe that other philosophers
like Cleanthes and Chrysippus were responsible
for the actual development of Stoicism, and
Zeno’s role as ´founder´ is more of a
symbolic one.
Nonetheless, he remains a key figure in the
history of Stoicism.
Thank you for watching.

Romanian: 
Și frustrările noastre cu „părinții răi” ar putea fi depășite de cunoștințele care, la
finalul unei zile, nimeni nu este îndreptățit spre a avea părinți buni.
Vedem că toate aceste nenorociri se petrec în conformitate cu legile naturale, care sunt, în fond,
raționale.
În ceea ce privește moartea lui Zeno, nu există un consens, deoarece diferite surse spun lucruri diferite.
De asemenea, este imposibil de știut ce a crezut cu adevărat Zeno, deoarece niciuna dintre lucrările sale nu a supraviețuit.
Unii spun că contribuțiile sale la filosofia stoică, așa cum o știm, au avut o semnificație ridicată,
în timp ce alții cred că responsabili au fost alți filosofi precum Cleanthes și Chrysippus
pentru dezvoltarea propriu-zisă a stoicismului, iar rolul lui Zeno ca „fondator” este mai mult unul
simbolic.
Cu toate acestea, el rămâne o figură-cheie în istoria stoicismului.
Vă mulțumesc pentru vizonare!
