Hej. Jag heter Federico Pecora
och jag undervisar på civilingenjörsprogrammet 
i datateknik vid Örebro universitet.
Det är ett femårigt program och jag tänkte berätta 
varför det är en bra idé att gå det här programmet
om du vill vara med och skapa framtidens teknik.
Vi börjar med henne – Ada Lovelace.
Hon var, i början av 1800-talet, 
världens första programmerare.
Långt innan datorn ens hade uppfunnits.
Men hennes banbrytande upptäckter har
lett fram till dagens värld av algoritmer.
Du har nog hört ordet förut och vet
antagligen att algoritmer finns överallt.
De styr din smartphone.
Vi använder dem på Örebro universitet 
för att skapa intelligenta robotar.
Algoritmer rekommenderar videor på YouTube 
och ger förslag på nya vänner på Facebook.
De ger liv åt dina fiender i de dataspel du spelar.
De kör självgående bilar.
Algoritmer och deras applikationer
 designas av just dataingenjörer.
Jag ska ge dig ett enkelt exempel 
på hur coola algoritmer kan vara.
Tänk dig att du jobbar på posten.
Du behöver dela ut brev till 25 adresser
och du vill kunna göra det så snabbt som möjligt.
Man kan lätt konstatera att 
vissa rutter är kortare än andra.
Det är däremot inte lika lätt att 
se vilken rutt som är den kortaste.
Här kommer en enkel algoritm för detta.
Du skriver ner varje möjlig rutt 
och mäter dess totala längd.
Och så väljer du den kortaste.
Problemet är att om du ska dela 
ut post på 25 olika adresser
så finns det fler än 100 sextiljoner möjliga rutter.
Även om du skulle kunde mäta 
varje rutt extremt snabbt,
låt säga på 1 millisekund, skulle det ändå 
ta 1 000 triljoner år att hitta den bästa.
Men ingen fara.
Om du är förstaårsstudent vet du redan att 
det finns en algoritm som kan lösa problemet
på bara några millisekunder.
Algoritmer kan alltså användas 
till mycket mer än man tror.
Och det finns många frågor och 
problem som bara väntar på ett svar.
Det här är Alan Turing – ännu en 
pionjär inom datatekniken.
Det var han som knäckte den 
kod som nazisterna använde
under andra världskriget för att 
skicka krypterade meddelanden.
Och faktum är att algoritmer är det centrala,
både när det gäller att knäcka kod och 
när det gäller att kryptera information.
Det är tack vare krypterad kod som du har 
tillgång till säkra banktjänster över internet
och kan skydda dina data med lösenord.
Å andra sidan kan en hackare knäcka den 
koden och ta sig in i den krypterade datan,
precis som Alan Turing gjorde med 
nazisternas krypterade meddelanden.
Då ska vi komma ihåg att moderna 
krypteringsmetoder är säkra
eftersom de algoritmer som är 
avsedda att knäcka kod är långsamma.
Anledningen till att hackare inte 
kan ta sig in i dina krypterade data
är alltså att det skulle ta oerhört lång 
tid för en kodknäckande algoritm
att göra de beräkningar som krävs.
Men låt säga att någon, någon gång skulle hitta en effektiv algoritm som kan lösa sådana problem,
då skulle inte någon krypteringsteknik längre fungera.
Hackare skulle kunna ta sig in på säkra sajter och identifiera våra lösenord innan vi ens hinner blinka.
Så den stora frågan är: finns det överhuvudtaget algoritmer som är så pass kraftfulla?
Eller kan våra krypteringsmetoder 
anses vara säkra för all framtid?
Kom med oss in i en fascinerande värld 
full av både lösta och olösta problem.
Det femåriga civilingenjörsprogrammet i 
datateknik vid Örebro universitet visar vägen.
Ibland får jag frågan: Varför ska jag plugga i 
fem år när jag kan bli programmerare efter tre år?
Jo, för att bli bra på algoritmdesign krävs 
erfarenhet från flera olika områden.
Du behöver gedigna kunskaper inom 
matematik, programmering och mjukvaruteknik,
men också inom fysik, elektronik och datorarkitektur.
Alla dessa ämnesområden är viktiga när vi utvecklar 
och hittar nya användningsområden för algoritmer.
Och det är därför det tar fem år.
Programmerare implementerar
algoritmer så att de kan köras på datorer.
Men det är dataingenjörer som uppfinner 
dem och hittar nya tillämpningsområden.
Jag är en av lärarna, och har 
privilegiet  att introducera studenterna
på civilingenjörsprogrammet i 
algoritmernas underbara värld.
Att studera algoritmer handlar inte bara 
om att hitta lösningar på stora problem,
det handlar väldigt mycket om hur vi kan 
utveckla artificiell intelligens och robotar,
liksom mjukvara för både konsumentprodukter
 och industrin och mycket mer.
Jag kommer ursprungligen från 
Italien och valde att flytta till Örebro
eftersom det är ett välrenommerat forskningscentrum för artificiell intelligens och robotik.
Du träffar mig och mina lärarkollegor här på civilingenjörsprogrammet i datateknik.
Jag hoppas att jag väckt din nyfikenhet 
och att vi ses i höst på Örebro universitet.
