
iw: 
מתרגם: Yubal Masalker
מבקר: Oren Szekatch
בכל יום אנו נתקלים 
בנושאים כמו שינויי אקלים
או בטיחות של חיסונים
בהם עלינו להשיב על 
שאלות שהתשובות עליהן
נסמכות משמעותית על ידע מדעי.
מדענים מספרים לנו שהעולם מתחמם.
מדענים מספרים לנו 
שחיסונים אינם מסוכנים.
אבל כיצד ניתן לדעת שהם צודקים?
מדוע שנאמין למדע?
האמת היא שרבים מאיתנו לא מאמינים למדע.
סקרי דעת-קהל מוכיחים בעקביות
שחלקים גדולים בציבור האמריקאי
אינם מאמינים שהאקלים 
מתחמם בגלל מעשי אדם,
הם גם לא סבורים שיש 
ברירה טבעית באבולוציה,
ואינם משוכנעים בבטיחות של חיסונים.
אז מדוע עלינו להאמין למדע?
מדענים לא אוהבים לדבר 
על מדע כעניין של אמונה.

Serbian: 
Prevodilac: Nemanja Aleksić
Lektor: Mile Živković
Svakodnevno se suočavamo sa problemima
poput klimatskih promena
ili bezbednosti vakcina
gde moramo da odgovorimo na pitanja
čiji odgovori
su zasnovani na naučnim informacijama.
Naučnici nam govore da se svet zagreva.
Naučnici nam govore
da su vakcine bezbedne.
Kako da znamo da li su u pravu?
Zašto da verujemo nauci?
Zapravo, mnogi od nas ne veruju nauci.
Istraživanja javnog mnjenja
dosledno pokazuju
da znatan deo Amerikanaca
ne veruje da su klimatske promene
izazvane čovekovim delovanjem,
ne veruje u evoluciju
putem prirodne selekcije,
i nije uveren u bezbednost vakcina.
Zašto onda da verujemo nauci?
Naučnici ne vole da govore o nauci
kao o predmetu verovanja.

Croatian: 
Prevoditelj: Senzos Osijek
Recezent: Ivan Stamenković
Svakodnevno smo suočeni s problemima 
kao što su klimatske promjene
ili sigurnosti cjepiva
gdje moramo odgovoriti na 
pitanja čiji se odgovori
oslanjaju na znanstvene informacije.
Znanstvenici govore o 
globalnom zatopljenju.
Govore nam da su cjepiva sigurna.
Kako znati da su oni u pravu?
Zašto bi trebali vjerovati znanosti?
Činjenica je da mnogi od nas
ne vjeruju u znanost.
Istraživanja javnog mišljenja pokazuju da
velika većina američke popoulacije
ne vjeruje da se klima
mijenja zbog ljudskih aktivnosti.
ne misle da postoji
evolucija prirodnom selekcijom,
i nisu uvjereni u sigurnost cjepiva.
Zašto bismo vjerovali znanosti?
Znanstvenici ne vole govoriti 
o znanosti kao predmetu vjerovanja.

Dutch: 
Vertaald door: Rik Delaet
Nagekeken door: Els De Keyser
Elke dag worden we geconfronteerd
met problemen als klimaatverandering
of de veiligheid van vaccins,
waar we vragen moeten beantwoorden
waarvan de antwoorden
sterk afhankelijk zijn
van wetenschappelijke informatie.
Wetenschappers vertellen ons
dat de wereld aan het opwarmen is.
Ook dat vaccins veilig zijn.
Maar hoe weten we
of ze gelijk hebben?
Waarom moeten we de wetenschap geloven?
Feit is dat velen 
de wetenschap niet geloven.
Uit opiniepeilingen blijkt nog steeds
dat een groot percentage
van het Amerikaanse volk
niet gelooft dat het klimaat
opwarmt door menselijke activiteiten,
niet denkt dat er evolutie is
door natuurlijke selectie,
en niet overtuigd is
van de veiligheid van vaccins.
Waarom zouden we de wetenschap geloven?
Wetenschappers zien wetenschap 
niet graag voorgesteld als een geloof.

Japanese: 
翻訳: Emi Kamiya
校正: Misaki Sato
私たちは日々
気候変動やワクチンの安全性などの
問題に直面し
答えを出さなければならないわけですが
その答えは科学的な情報に
かなり依存しています
科学者は世界が温暖化していると
言いますし
ワクチンが安全だとも言いますが
彼らが正しいと
どうして分かるのでしょう
なぜ科学を信用すべきなのでしょうか？
実際 科学を信用しない人も大勢います
世論調査が絶えず示すのは
アメリカ国民のうち
かなりの割合の人々が
人類の活動のせいで
温暖化が起きているとは思わず
自然淘汰による進化を信じず
ワクチンの安全性を疑っています
なぜ私たちは
科学を信じるべきなのでしょうか
科学者は科学を信じる信じないで
語ることを好みません

Italian: 
Traduttore: Valentina Buda
Revisore: Elio Cimmaruta
Ogni giorno ci confrontiamo 
con problemi come il mutamento climatico
o la sicurezza dei vaccini
e dobbiamo rispondere 
a domande le cui risposte
si basano fortemente 
su informazioni scientifiche.
Gli scienziati ci dicono 
che il mondo si sta riscaldando.
Gli scienziati ci dicono 
che i vaccini sono sicuri.
Ma come facciamo a sapere 
se hanno ragione?
Perché dovremmo credere alla scienza?
Il punto è che molti di noi 
in realtà non credono alla scienza.
I sondaggi sull'opinione pubblica 
mostrano continuamente
che una porzione significativa 
di Americani
non crede che il clima 
si stia riscaldando a causa dell'uomo,
non crede che ci sia un'evoluzione 
sulla base della selezione naturale
e non è convinta 
della sicurezza dei vaccini.
Quindi, perché dovremmo 
credere alla scienza?
Gli scienziati non ne fanno 
una questione di crederci.

Thai: 
Translator: Kelwalin Dhanasarnsombut
Reviewer: Jaa Yimhin
ทุกๆ วันเราเจอปัญหาอย่าง
การเปลี่ยนแปลงสภาพทางภูมิอากาศ
หรือความปลอดภัยของวัคซีน
ซึ่งคำถามที่เราต้องตอบนั้น
ต้องพึ่งพาข้อมูลทางวิทยาศาสตร์มาก
นักวิทยาศาสตร์บอกเราว่าโลกของเราร้อนขึ้น
นักวิทยาศาสตร์บอกเราว่าวัคซีนนั้นปลอดภัย
แต่เราจะรู้ได้อย่างไรว่าพวกเขาพูดถูก
ทำไมเราต้องเชื่อวิทยาศาสตร์ด้วย
อันที่จริง พวกเราหลายคนไม่เชื่อวิทยาศาสตร์
ความคิดเห็นจากการทำการสำรวจ
แสดงให้เห็นเสมอว่า
คนอเมริกันจำนวนมากทีเดียว
ที่ไม่เชื่อว่าภูมิอากาศเปลี่ยนแปลงไป
เพราะการกระทำของมนุษย์
ไม่คิดว่ามี วิวัฒนาการ
ที่เกิดจากการคัดเลือกทางธรรมชาติ
และไม่ได้คล้อยตามว่าวัคซีนนั้นปลอดภัย
แล้วทำไมเราต้องเชื่อวิทยาศาสตร์
นักวิทยาศาสตร์ไม่ได้ชอบ
ที่จะพูดถึงวิทยาศาสตร์ว่าเป็นความเชื่อ

Spanish: 
Traductor: Jenny Lam-Chowdhury
Revisor: Ciro Gomez
Todos los días enfrentamos
problemas como el cambio climático
y la seguridad de las vacunas
donde tenemos que responder
a preguntas cuyas respuestas
dependen mucho 
de la información científica.
Los científicos nos dicen
que el planeta se está calentando.
Nos dicen que las vacunas son seguras.
¿Pero cómo sabemos que tienen la razón?
¿Por qué creemos en la ciencia?
La verdad es que muchos
no creen en la ciencia.
Las encuestas sobre 
la opinión pública muestran
que una gran mayoría 
de los estadounidenses
no creen que el cambio climático 
sea debido a las actividades humanas,
que haya una evolución 
por selección natural
y no están convencidos de
que las vacunas son seguras.
Entonces, ¿por qué tenemos 
que creer en la ciencia?
A los científicos no les gusta hablar 
de la ciencia como una creencia.

Turkish: 
Çeviri: Ali Maralcan
Gözden geçirme: Siir Tecirlioglu
Her gün, cevapları
fazlasıyla bilimsel verilere dayanan,
iklim değişikliği,
ya da aşıların güvenilirliği gibi
konularla karşılaşıyoruz.
Biliminsanları dünyamızın ısındığını söylüyorlar,
aşıların güvenli olduğunu bildiriyorlar.
Ama bunların doğru olup olmadığını biliyor muyuz?
Neden bilime inanalım?
Doğrusu çoğumuz,
aslında bilime inanmayız.
Kamuoyu araştırmaları,
Amerikan halkının önemli bir bölümünün
insan faaliyetlerinin
iklim değişikliği yarattığına inanmadıklarını,
doğal seçilimle evrimleştiğimizi düşünmediklerini,
ya da aşıların güvenliği konusunda
ikna olmadıklarını gösteriyor.
Peki bilime neden inanmalıyız?
Evet, biliminsanları, bilimi
bir inanç meselesi olarak konuşmaktan hoşlanmazlar.

Portuguese: 
Tradutor: Leonardo Silva
Revisor: Gustavo Rocha
Todos os dias, enfrentamos questões 
como a mudança climática
ou segurança das vacinas,
quando temos que responder 
perguntas cujas respostas
dependem profundamente 
de informações científicas.
Os cientistas nos dizem que o planeta 
está ficando mais quente.
Eles nos dizem que as vacinas são seguras.
Mas como sabermos se eles estão certos?
Por que deveríamos acreditar na ciência?
A verdade é que muitos de nós 
não acreditamos na ciência.
Pesquisas de opinião pública 
mostram consistentemente
que parte significativa do povo americano
não acredita que o aquecimento global 
se deva às atividades humanas,
não acredita que haja evolução 
por meio da seleção natural
e não se convence 
da segurança das vacinas.
Então, por que devemos 
acreditar na ciência?
Os cientistas não gostam de falar
da ciência como uma questão de crença.

Ukrainian: 
Перекладач: Мирослава Кругляк
Утверджено: Khrystyna Romashko
Щодня ми маємо справу з такими речами,
як зміна клімату
або безпека вакцин,
і вони породжують питання,
відповідь на які
вимагає звернення до наукових знань.
Науковці говорять нам 
про глобальне потепління.
Науковці стверджують, 
що вакцини безпечні.
Але звідки ми знаємо,
що вони мають рацію?
Чому ми повинні вірити науці?
Насправді, багато людей
у нашому суспільстві науці не вірять.
Опитування населення незмінно свідчать,
що значна кількість американців
не вірять, що глобальне потепління
є результатом діяльності людини,
не вірять в еволюцію
шляхом природного відбору
і не переконані в безпеці вакцин.
Чому ж ми повинні вірити науці?
Науковці не люблять говорити
про "віру" в науку.

Chinese: 
翻译人员: Sanqiang Xiao
校对人员: Bangyou Xiang
每天，我们都面对着像气候变化或
疫苗安全这样的问题，
而对这些问题的解答
都仰仗于科学知识。
科学家告诉我们世界正在变暖。
科学家告诉我们疫苗是安全的。
但我们怎么知道他们说的是对的呢？
为什么我们要相信科学呢？
事实是，我们中的大多数人
实际上不相信科学。
民意调查一贯表明，
有相当一部分美国人
不相信气候正在变暖是由于人类活动，
不相信有自然选择的生物演化，
并且不相信疫苗的安全性。
那么我们为什么要相信科学呢？
好吧，科学家并不喜欢把
科学当作一种信念来讨论。

Korean: 
번역: YERI OH
검토: Juhyeon Kim
날마다 우리는 기후변화나
백신의 안전성 같은 이슈를 접합니다.
우리가 답해야 하는 질문의 대답은
과학 정보에 상당히 
의존하고 있습니다.
과학자들은 지구가 온난화되고 있고
백신이 안전하다고 말합니다.
하지만 과학자들이 옳다는 걸
어떻게 알죠?
왜 우리가 과학을 믿어야 하죠?
사실, 대부분의 사람들은
과학을 믿지 않습니다.
여론조사 결과를 보면
미국인의 상당수는
지구온난화의 원인이
인류에게 있다는걸 믿지 않습니다.
자연도태에 따른
진화도 믿지 않구요.
백신이 안전하다는 말도 의심합니다.
그럼 왜 우리는 과학을 믿어야 할까요?
과학자들은 과학을 두고
믿음을 말하는걸 싫어합니다.

Hungarian: 
Fordító: Nóra Molnár
Lektor: Paula Puskadi
Naponta nézünk szembe problémákkal,
mint a globális felmelegedés,
vagy a védőoltások biztonsága.
Az ezekkel kapcsolatos
kérdésekre adott válaszok
legfőképp tudományos tényeken alapulnak.
A tudósok azt állítják, 
a Föld egyre melegszik.
Azt is mondják, hogy
a védőoltások biztonságosak.
Honnan tudjuk azonban, hogy igazuk van?
Miért kellene hinnünk a tudománynak?
Igazság szerint sokan közülünk
nem hisznek a tudománynak.
Közvélemény-kutatások
rendszeresen kimutatják,
hogy az amerikai emberek
egy jelentős része
nem hiszi, hogy a globális felmelegedést
emberi tevékenység okozza,
hogy létezik természetes szelekció,
és nem bíznak a
védőoltások hatékonyságában.
Miért higgyünk tehát a tudománynak?
Nos, a tudósok nem szeretik a tudományt
és a bizalmat összekapcsolni.

Vietnamese: 
Translator: Jenny Nguyen
Reviewer: Vi Phan
Mỗi ngày, chúng ta phải đối mặt với 
những vấn đề như thay đổi khí hậu
hay sự an toàn của vác-xin
nơi chúng ta phải trả lời những câu hỏi
phụ thuộc rất nhiều vào 
các thông tin khoa học.
Khoa học nói với chúng ta rằng
trái đất đang nóng dần lên.
Khoa học nói với chúng ta rằng 
vác-xin là an toàn.
Nhưng làm sao chúng ta biết 
họ nói đúng hay không?
Tại sao lại phải tin vào khoa học?
Sự thật là, rất nhiều người trong chúng ta
không tin vào khoa học.
Các cuộc thăm dò dư luận
đều cho thấy
rằng một tỷ lệ đáng kể người dân Mỹ
không tin rằng khí hậu nóng dần lên
là do hoạt động của con người,
không tin rằng có sự tiến hóa
bởi chọn lọc tự nhiên,
và không bị thuyết phục 
bởi tính an toàn của vác-xin.
Thế thì, tại sao chúng ta 
nên tin tưởng vào khoa học?
Vâng, các nhà khoa học không thích 
nói về khoa học như là một vấn đề của niềm tin.

Arabic: 
المترجم: Khalid Marzouk
المدقّق: Abderrahman Ait-Ali
يوميا نواجه مسائل مثل التغيرات المناخية
أو أمان اﻷمصال
و لكن يجب أن نجيب على أسئلة
تعتمد اجابتها بصورة كبيرة على المعلومات العلمية
يخبرنا العلماء أن المناخ يزداد حرارة
يخبرونا أن اﻷمصال أمنة
و لكن كيف نعلم أنهم على حق؟
لماذا يجب أن نؤمن بالعلم؟
الحقيقة أن الكثير منا لا يؤمن بالعلم
استطلاعات الرأي العام تشير باستمرار
الى أن نسبة كبيرة من اﻷمريكيين
لا يؤمنون أن المناخ يتغير بسبب أفعال البشر
لا يؤمنون أن هناك تطور من خلال "الاختيار الطبيعي"
و غير مقتنعين بأمان اﻷمصال
اذا ..لماذا يجب أن نثق في العلم؟
العلماء لا يريدون أن يكون الحديث

Chinese: 
譯者: William Choi
審譯者: Bighead Ge
每天我們要面對各種各樣的問題，
例如氣候變遷、疫苗安全等，
我們必須回答這些問題，
而答案很大程度上依賴於科學資訊，
科學家告訴我們世界正在暖化，
科學家告訴我們疫苗是安全，
但我們怎麼知道他們是對的？
為什麼我們要相信科學？
事實上，很多人並不相信科學。
民意調查一直顯示，
大部分美國民眾
並不相信氣候暖化是
人為活動造成的，
也不認為有物競天擇這回事，
也不相信疫苗的安全。
那麼，為何我們應該相信科學？
科學家不喜歡把科學
說成是需要「相信」的事。

English: 
Every day we face issues like climate change
or the safety of vaccines
where we have to answer questions whose answers
rely heavily on scientific information.
Scientists tell us that the world is warming.
Scientists tell us that vaccines are safe.
But how do we know if they are right?
Why should be believe the science?
The fact is, many of us actually
don't believe the science.
Public opinion polls consistently show
that significant proportions of the American people
don't believe the climate is
warming due to human activities,
don't think that there is
evolution by natural selection,
and aren't persuaded by the safety of vaccines.
So why should we believe the science?
Well, scientists don't like talking about 
science as a matter of belief.

Romanian: 
Traducător: Adrian Dobroiu
Corector: Ariana Bleau Lugo
Zi de zi înfruntăm probleme,
ca încălzirea globală
sau siguranța vaccinurilor,
unde trebuie să răspundem întrebări
bazîndu-ne pe informații științifice.
Oamenii de știință ne spun
că mediul se încălzește.
Ne spun că putem avea
încredere în vaccinuri.
Dar de unde știm noi că așa e?
De ce să credem ce spune știința?
De fapt mulți dintre noi
nu cred ce spune știința.
Sondajele de opinie arată constant
că o porțiune semnificativă
a populației SUA
nu crede că mediul se încălzește
în urma activităților umane,
nu crede că are loc evoluția
prin selecție naturală
și nu e convinsă
de siguranța vaccinurilor.
Atunci de ce să credem ce spune știința?
Oamenii de știință nu vorbesc
despre a crede sau nu în știință.

Portuguese: 
Tradutor: Carlos Espírito Santo
Revisora: Margarida Ferreira
Todos os dias enfrentamos problemas 
como as alterações climáticas
ou a segurança das vacinas
em que temos que responder a questões
cujas respostas se baseiam bastante 
em informações científicas.
Os cientistas dizem-nos 
que o mundo está a aquecer.
Dizem-nos que as vacinas são seguras.
Mas como sabemos se eles têm razão?
Porque devemos acreditar na ciência?
A questão é que muitos de nós
não acreditamos na ciência.
Sondagens de opinião pública 
mostram de forma consistente
que grande parte 
do povo americano não acredita
que o clima está a aquecer 
devido à actividade humana,
não pensa que haja evolução 
por seleção natural,
e não está convencida 
da segurança das vacinas.
Então porque devemos 
acreditar na ciência?

Slovak: 
Translator: Linda Magáthová
Reviewer: Alena Tenzerova
Denne sa stretávame s problémami,
ako sú klimatické zmeny
alebo bezpečnosť očkovania,
kde musíme odpovedať na otázky
výlučne na základe vedeckých informácií.
Vedci nám hovoria, že planéta sa otepľuje.
Vedci nám hovoria, že vakcíny sú bezpečné.
Ale ako vieme, že sa nemýlia?
Prečo máme veriť vede?
V skutočnosti veľa z nás vede neverí.
Verejné prieskumy neprestajne ukazujú,
že veľká časť americkej populácie neverí,
že globálne otepľovanie
je spôsobené ľudskými aktivitami,
neverí v teóriu evolúcie
prirodzeným výberom
a nie sú presvedčení o bezpečnosti vakcín.
Prečo teda máme vede veriť?
Vedci neradi hovoria o vede
v spojení s vierou.

Russian: 
Переводчик: Anna Kotova
Редактор: Alina Siluyanova
Ежедневно мы имеем дело
с такими вещами, как изменение климата
или безопасность вакцин,
и ответы на эти вопросы
опираются на научные данные.
Учёные говорят нам
о всемирном потеплении.
Учёные утверждают,
что вакцины безопасны.
Но откуда нам знать, что они правы?
Почему мы должны верить науке?
На самом деле,
многие из нас науке не верят.
Опросы населения
неизменно показывают,
что значительное число американцев
не верят в потепление климата
как результат деятельности человека,
не верят в эволюцию
путём естественного отбора,
и не убеждены в безопасности вакцин.
Так почему же мы должны верить науке?
Учёные не любят говорить
о «вере» в науку.

Bulgarian: 
Translator: Tihomir Todorov
Reviewer: Anton Hikov
Всеки ден се изправяме пред въпроси 
като промените в климата
или безопасността от ваксините,
за което трябва да отговорим 
на въпроси, чиито отговори
са зависими изцяло от научна информация.
Учените ни казват, че светът се затопля.
Учените ни казват, 
че ваксините са безопасни.
Но как да разберем дали са прави?
Защо да вярваме на науката?
Истината е, че много от нас 
всъщност не й вярват.
Проверките на общественото мнение 
винаги показват,
че значителна част от американците
не вярват, че затоплянето 
е резултат от човешка дейност,
не считат, че еволюцията 
възниква чрез естествения подбор
и не са убедени 
в безопасността на ваксините.
Така че защо да вярваме на науката?
Учените не обичат да говорят 
за науката като предмет на вярата.

Polish: 
Tłumaczenie: Ewa Wesolowska
Korekta: Maciej Mackiewicz
Każdego dnia spotykamy się
z problemami takimi jak zmiana klimatu,
czy strach przed szczepionkami,
na które musimy odpowiedzieć,
opierając się na informacjach naukowych.
Naukowcy twierdzą, że świat się ociepla.
Naukowcy twierdzą,
że szczepionki są bezpieczne.
Ale skąd wiemy, że mają rację?
Dlaczego powinniśmy wierzyć nauce?
Tak naprawdę wielu z nas
nie wierzy nauce.
Badania opinii publicznej
zgodnie pokazują,
że spora część Amerykanów
nie wierzy, że ocieplenie klimatu
jest spowodowane działalnością człowieka,
nie wierzy w ewolucję 
poprzez selekcję naturalną,
nie jest przekonana,
że szczepienia są bezpieczne.
Dlaczego więc powinniśmy wierzyć nauce?
Naukowcy nie lubią mówić,
że nauce trzeba "wierzyć".

Persian: 
Translator: Amin Behshad
Reviewer: Leila Ataei
هر روز ما با موضوعاتی مواجه می شویم مانند تغییرات آب و هوا
و یا سلامت واکسن ها
و مجبوریم پاسخ سوالاتی را دهیم که جوابشان
وابستگی شدیدی به اطلاعات علمی دارد.
دانشمندان می گویند که جهان در حال گرم شدن است.
دانشمندان به ما می گویند که واکسیناسیون ایمن و بی خطر است.
ولی ما از کجا می دانیم که آنها درست می گویند؟
چرا باید به علم اعتقاد داشته باشیم؟
واقعیت این است که تعداد زیادی از ما عملاً اعتقادی به علم نداریم
نظر سنجی های عمومی به طور مدام نشان می دهند
که نسبت قابل توجهی از مردم آمریکا
اعتقادی ندارند که آب و هوا در نتیجه ی فعالیت های انسانی در حال گرم شدن است،
فکر نمی کنند که فرگشت(تكامل) درنتيجه انتخاب های طبیعی بوجود آمده،
و نسبت به بی خطری واکسن ها متقاعد نشده اند.
پس چرا باید به علم اعتقاد داشته باشیم؟
خوب، داشنمندان دوست ندارند در مورد علم به عنوان موضوعی اعتقادی صحبت کنند.

French: 
Traducteur: Yasmina Hablani
Relecteur: Elise LECAMP
Tous les jours nous faisons face à des 
problèmes comme le changement climatique
ou la sécurité des vaccins
pour lesquels nous devons répondre 
à des questions dont les réponses
s'appuient fortement
sur l'information scientifique.
Les chercheurs nous disent 
que le monde se réchauffe.
Les chercheurs nous disent 
que les vaccins sont sûrs.
Mais comment savoir s'ils ont raison ?
Pourquoi devrions-nous 
croire en la science ?
Le fait est, qu'en réalité, beaucoup 
d'entre nous ne croient pas en la science.
Les sondages d'opinion publique
montrent sans cesse
qu'un pourcentage significatif 
de la population américaine
ne croit pas que le réchauffement 
climatique est dû aux activités humaines,
ne croit pas qu'il y a évolution 
par sélection naturelle,
et n'est pas convaincu 
par la sécurité de la vaccination.
Pourquoi devrions nous 
croire en la science ?
Eh bien, les chercheurs 
n'aiment pas parler de la science

Slovak: 
V skutočnosti vedu a vieru 
pokladajú za protichodné
a hovoria, že viera patrí výlučne
do náboženskej oblasti.
Vierovyznanie je úplne odlišné od vedy.
Hovoria, že náboženské
presvedčenie je založené na viere,
či možno na logike Pascalovej stávky.
Blaise Pascal bol matematik 17. storočia,
ktorý sa pokúsil vedecky zdôvodniť,
či v Boha veriť alebo nie.
Opísal to nasledovne:
Ak Boh neexistuje,
ale ja sa rozhodnem v neho veriť,
takmer nič nestratím.
Možno pár nedeľných hodín.
(smiech)
Ale ak existuje a ja v neho neverím,
som v poriadnej kaši.
A tak si Pascal povedal,
že sa veriť v Boha oplatí.
Alebo, ako povedal jeden 
z mojich učiteľov:
„Chytil sa slamky viery.“
Rozhodol sa uveriť
bez ďalšieho vedeckého a
racionálneho zdôvodňovania.
Faktom zostáva, že väčšina z nás

Chinese: 
事实上，他们会把科学与信仰相对，
并且会说信念是信仰的一部分。
而信仰是一个处在科学之外，
与其截然不同的东西。
事实上他们会说宗教是基于信仰的，
或是基于帕斯卡赌注的演算。
布莱兹·帕斯卡是一位17世纪的数学家，
他试着将科学的论证引入
他是否该信仰上帝这一问题，
他的赌注如下：
好吧，如果上帝不存在，
但我决定信仰他，
没有什么大的损失。
也许只是周日要花掉几个小时。
（众人笑。）
（译注：基督教周日礼拜。）
但如果他存在但我不信仰他，
那我就有很大的麻烦了。
所以帕斯卡说我们最好相信上帝，
或者像我的一个大学教授所说，
“他紧紧抓住了信仰的扶手。”
帕斯卡最终选择了信仰，
放下了科学与理性。
事实是对我们中的大多数人，

Bulgarian: 
Дори противопоставят двете
и твърдят, че вярата 
принадлежи на религията.
А тя е напълно различно нещо от науката.
Наистина биха казали, 
че религията се основава на вярата
или "Облога на Паскал".
Блез Паскал е бил математик от 17. век,
който се е опитал да въведе 
научно обосноваване по въпроса
дали трябва или 
не трябва да се вярва в Бог
"Облогът" му е следният:
Ако Господ не съществува,
но аз избера да вярвам в него,
то нищо не е изгубено.
Може би по няколко часа в неделя.
(Смях)
Но, ако наистина съществува, 
а аз не вярвам в него,
тогава много съм загазил.
И затова Паскал е казал, 
че е по-добре да вярваме в Бог.
Или както каза един мой професор:
"Здраво се е хванал 
за парапета на вярата."
Избрал е пътят на вярата,
загърбвайки науката и рационализма.
Факт е обаче, че за повечето от нас

Japanese: 
事実 彼らは科学と信仰を
正反対のものと考え
信じるというのは
信仰の範疇のものだと言うでしょう
信仰は科学とはかけ離れた
まったく別のものです
科学者に言わせれば
宗教は信仰に基づいているか
パスカルの賭けの論法に
基づいているのです
ブレーズ・パスカルは
17世紀の数学者で
神を信じるべきかどうかという問題に
科学的論拠を使おうとした人です
彼の賭けはこんな感じです
もし神が存在しないのに
私はその存在を信じることにしても
あまり損はない
日曜日の数時間が取られる程度
（笑）
でも もし神が存在するのに
私がそれを信じなければ
非常にまずいことになる
だからパスカルが言うには
「神は信じた方がいい」
大学時代のある先生の言葉を借りれば
「彼は信仰の手すりを求めた」
彼は科学と合理主義を捨てて
論理を超えた賭けに出たわけです
ところが実際のところ 大抵の人にとって

English: 
In fact, they would contrast science with faith,
and they would say belief is the domain of faith.
And faith is a separate thing
apart and distinct from science.
Indeed they would say religion is based on faith
or maybe the calculus of Pascal's wager.
Blaise Pascal was a 17th-century mathematician
who tried to bring scientific
reasoning to the question of
whether or not he should believe in God,
and his wager went like this:
Well, if God doesn't exist
but I decide to believe in him
nothing much is really lost.
Maybe a few hours on Sunday.
(Laughter)
But if he does exist and I don't believe in him,
then I'm in deep trouble.
And so Pascal said, we'd better believe in God.
Or as one of my college professors said,
"He clutched for the handrail of faith."
He made that leap of faith
leaving science and rationalism behind.
Now the fact is though, for most of us,

Dutch: 
In feite stellen ze wetenschap 
tegenover geloof.
Ze zeggen dat geloof 
thuishoort bij (religieus) geloof.
En dat geloof is iets anders
dan wetenschap.
Zij vinden dat religie gebaseerd is
op dat soort geloof
of misschien op Pascals gok.
Blaise Pascal 
was een 17e-eeuwse wiskundige
die een wetenschappelijk antwoord
probeerde te geven op de vraag
of hij in God moest geloven.
Hij gokte als volgt:
“Als God niet bestaat,
maar ik besluit om in Hem te geloven,
is er echt niet veel verloren.
Misschien een paar uur op zondag.”
(Gelach)
“Maar als Hij bestaat
en ik niet in Hem geloof,
dan kom ik zwaar in de problemen.”
En dus zei Pascal dat we maar
beter in God konden geloven.
Of zoals een van mijn professoren zei:
"Hij greep de houvast van het geloof."
Hij maakte een geloofssprong
en liet wetenschap en rationalisme
voor wat ze waren.
Feit is dat voor de meesten van ons

Italian: 
Loro infatti contrappongono 
la scienza alla fede
e direbbero che il credere 
rientra nel campo della fede.
E la fede è una cosa distinta 
e separata dalla scienza.
Direbbero invero che la religione 
è basata sulla fede
o forse sul calcolo 
della scommessa di Pascal.
Blaise Pascal era un matematico 
del diciassettesimo secolo
che cercò di applicare 
il ragionamento scientifico al dilemma
sul credere o non credere in Dio.
La sua scommessa era la seguente:
Se Dio non esiste
ma io decido di credere che esista
in realtà non perderei molto.
Forse qualche ora la domenica.
(Risate)
Ma se invece lui esiste ed io non ci credo
allora mi troverei in un bel guaio.
E quindi Pascal diceva 
che faremmo meglio a credere in Dio.
O, come diceva uno 
dei miei professori all'università,
"Si aggrappò alla ringhiera della fede".
Fece un atto di fede
lasciandosi indietro 
la scienza ed il razionalismo.
E il punto è proprio che per molti di noi

Chinese: 
說實話，他們認為
「科學」和「信仰」是相斥的，
他們說「教義」只屬於
「信仰」的一部份，
而「信仰」和「科學」
兩者本是風馬牛不相及。
他們甚至說宗教以信仰為基礎，
或者像帕斯卡的賭注：
布萊茲．帕斯卡是
17 世紀的數學家，
他要把科學辯證帶入討論
應否相信上帝的存在。
他打的賭是這樣：
嗯，如果上帝不存在，
但我決定相信上帝的存在，
那我真的沒太大損失，
（可能損失了禮拜天的幾小時。）
（笑聲）
然而，如果上帝真的存在，
而我沒有相信上帝，
那我就大遭殃啦。
所以帕斯卡說，
我們最好還是相信上帝吧。
或者，如同我其中一個
的大學教授說：
「他抓著信念不放，
視為天降神跡，
把科學或理性思考遺忘掉。」
現在事實卻是，

Portuguese: 
Na verdade, eles contrastam 
a ciência à fé,
e dizem que a crença está no campo da fé
e que a fé é algo separado 
e distinto da ciência.
De fato, eles dizem 
que a religião é baseada na fé
ou no cálculo da aposta de Pascal.
Blaise Pascal foi um matemático 
do século 17,
que tentou trazer 
raciocínio científico à questão
de se ele devia ou não acreditar em Deus,
e sua aposta foi assim:
"Se Deus não existir,
mas eu decidir acreditar nele,
não perco muita coisa.
Talvez algumas horas no domingo.
(Risos)
Mas se ele existir 
e eu não acreditar nele,
estarei encrencado."
Então, Pascal disse que é melhor 
acreditarmos em Deus.
Ou, como um de meus 
professores de faculdade dizia:
"Ele se agarrou aos corrimãos da fé".
Ele deu um salto de fé,
deixando para trás 
o racionalismo e a ciência.
Mas a questão é que, 
para a maioria de nós,

iw: 
בעצם, הם רואים ניגוד בין מדע לאמונה,
והם יאמרו שאמונה היא תחום של דת.
ושדת זה דבר נפרד ונבדל מהמדע.
הם יאמרו שדת מבוססת על אמונה
או אולי על המתמטיקה של תיאוריית פסקאל.
בלייז פסקאל היה מתמטיקאי במאה ה-17
שניסה להכניס היגיון מדעי לשאלת
האמונה באלוהים,
התיאוריה שלו אמרה כך:
אם אלוהים לא קיים
אבל אני מחליט להאמין בו,
לא הפסדתי כלום.
אולי בזבוז של כמה שעות בימי ראשון.
(צחוק)
אבל אם הוא קיים ואני לא מאמין בו,
אז אני בצרות.
ולכן לפי פסקאל, עדיף להאמין באלוהים.
או כפי שאחד המרצים שלי אמר,
"הוא לפת את המעקה שמוביל לאמונה."
הוא ביצע את הקפיצה האמונית
בהותירו את המדע והרציונליות מאחור.
האמת היא שעבור רובנו,

Portuguese: 
Bem, os cientistas não gostam de falar 
da ciência como uma questão de crença.
De facto, eles contrapõem ciência e fé,
e diriam que a crença é do domínio da fé.
E a fé é algo distinto 
e separado da ciência.
Na verdade, diriam que a religião 
é baseada na fé
ou talvez no cálculo 
da aposta de Pascal.
Blaise Pascal foi um matemático 
do século XVII
que tentou trazer raciocínio científico
à questão de dever ou não 
acreditar em Deus,
e a sua aposta era a seguinte:
Bem, se Deus não existe
mas eu decido acreditar nele,
nada se perde realmente.
Talvez umas horas ao domingo.
(Risos)
Mas se ele existe 
e eu não acredito nele,
então estou em grandes sarilhos.
Então Pascal disse que é melhor 
acreditarmos em Deus.
Ou como disse um dos meus colegas,
"Ele agarrou-se ao corrimão da fé".
Deu esse salto de fé
deixando a ciência 
e o racionalismo para trás.
O facto é que, para a maioria de nós,

Hungarian: 
Valójában a tudományt
szembeállítanák a bizalommal,
és azt mondják, a hit alapja a bizalom,
ami teljesen elkülönül a tudománytól.
Sőt, azt állítják, hogy a hit
a bizalomra alapul,
vagy talán a Pascal-mérlegre.
Blaise Pascal egy 17. századi matematikus,
aki megpróbálta tudományosan
megválaszolni a kérdést,
hogy higgyen-e vagy sem Istenben.
Mérlege a következőt mutatta:
Ha Isten nem létezik,
de én hiszek benne,
nem vesztettem sokat.
Talán egy-két órát vasárnap.
(Nevetés)
Ám, ha Isten létezik,
és én nem hiszek benne,
akkor nagy gondban vagyok.
Erre Pascal azt mondta,
jobb, ha hiszünk Istenben.
Vagy, ahogy egy professzor
kollégám mondta,
"belekapaszkodott a bizalom korlátjába."
A bizalom felé fordult,
maga mögött hagyva
a tudományt és racionalitást.
Legtöbbünknek világos,

Serbian: 
Zapravo, suprotstavili bi nauku veri
i rekli bi da verovanje pripada veri.
A vera je jasno odvojena
i drugačija od nauke.
Rekli bi čak da je religija 
zasnovana na veri
ili možda proračunu Paskalove opklade.
Blez Paskal je bio matematičar iz 17. veka
koji je pokušao da uvede
naučno mišljenje u pitanje
da li da veruje u boga ili ne
i evo kako je išla njegova opklada:
Ako bog ne postoji,
a ja odlučim da verujem u njega,
neću mnogo izgubiti.
Možda nekoliko sati nedeljom.
(Smeh)
Ali ako on postoji,
a ja ne verujem u njega,
u velikom sam problemu.
Tako je Paskal rekao
da je bolje da verujemo u boga.
Kako je rekao jedan od mojih profesora:
"Posegnuo je za rukohvatom vere."
Odlučio je da posegne za verom
ostavljajući nauku i racionalizam
za sobom.
Međutim, činjenica je da, za većinu nas,

Korean: 
사실 과학과 신앙은 대조적이며,
믿음은 신앙의 영역에 있는 것이죠.
신앙은 과학과 구별되는 
별개의 문제입니다.
종교는 신앙에 기반한 것이거나
또는 파스칼의 내기에 나오는
계산법일 수 있습니다.
블레즈 파스칼은
17세기의 수학자였습니다.
파스칼은 신을 믿어야 하는지
아닌지에 대한
과학적인 이유를 대려고 했습니다.
그의 생각은 이렇습니다.
만약 신이 존재하지 않는데
내가 신을 믿는다면
그다지 잃을 것이 없다.
뭐 일요일에 몇 시간 정도?
(웃음)
하지만 신이 존재하는데
내가 믿지 않는다면
난 큰 곤경에 처한다.
그래서 파스칼은 
신을 믿는게 좋다고 했죠.
어쩌면 그는 제 동료 교수처럼
"신앙의 난간을 붙잡고 있는"
것이겠죠.
그는 맹목적 신앙을 선택했고
과학과 합리주의를 버렸습니다.
그런데 사실 말이죠, 
우리들 대부분에게

Romanian: 
De fapt ei contrastează
știința cu credința,
consideră că a crede
e o chestiune de credință.
Iar credința este
cu totul altceva decît știința.
Ei spun că religia se bazează pe credință
sau poate pe raționamentul lui Pascal.
Blaise Pascal a fost un matematician
din secolul al 17-lea
care a încercat să decidă
prin gîndire științifică
dacă să creadă în Dumnezeu sau nu.
Raționamentul său suna așa:
dacă nu există Dumnezeu,
dar mă hotărăsc să cred în el,
nu pierd mai nimic.
Poate cîteva ore duminica.
(Rîsete)
Dar dacă există, iar eu nu cred în el,
atunci dau de bucluc.
Astfel, Pascal spune că e mai bine
să credem în Dumnezeu.
Sau, cum ne spunea un profesor în facultate,
„S-a încleștat de balustrada credinței.”
A făcut acel salt al credinței,
lăsînd în urmă știința și rațiunea.
Totuși, adevărul e că pentru
cei mai mulți dintre noi

Croatian: 
Oni bi suprostavili znanost i vjeru
smatrajući da je vjerovanje domena vjere.
Vjera je zasebna stvar
i različita od znanosti.
Doduše religija je zasnovana na vjerovanju
ili možda ishodu Paskalove oklade.
Blaise Pascal bio je matematičar 
sedamnaestoga stoljeća
koji je pokušao dati znanstveno
objašnjenje na pitanje
trebamo li vjerovati u Boga
te njegova oklada glasi ovako:
Ako Bog ne postoji,
ali odlučim vjerovati u njega
neću izgubiti mnogo.
Možda par sati nedjeljom.
(Smijeh)
Ali ako On postoji i 
ja ne vjerujem u njega,
onda sam u nevolji.
Pascal je zaključio da je bolje 
da vjerujemo u Boga.
Ili kako je jedan od mojih 
kolega profesora rekao,
"Zgrabio se za ogradu vjere."
Napravio je iskorak u vjeri
ostavljajući znanost i 
racionalizam iza sebe.
Činjenica je za mnoge od nas

Ukrainian: 
Загалом, вони протиставляють 
науку і віру,
стверджуючи, що суб’єктивна думка
належить до царини віри.
Віра – щось зовсім відмінне від науки.
Науковці сказали б, 
що релігія заснована на вірі,
або, можливо, на аналізі парі Паскаля.
Блез Паскаль – математик 17-го сторіччя,
який спробував застосувати
наукові міркування
до питання, чи варто вірити в Бога.
Він міркував так:
якщо Бога не існує,
але я вирішив у нього вірити,
я нічого не втрачаю.
Хіба що кілька годин щонеділі.
(Сміх)
Але якщо Бог існує, а я в нього не вірю,
тоді я у великій небезпеці.
Таким чином, Паскаль вважав,
що в Бога краще вірити.
Або, як казав мій колега професор:
"Паскаль схопився за поручень віри".
Він здійснив "стрибок віри",
стрибок, у якому вийшов за межі
науки та раціоналізму.
Фактично, для багатьох із нас

Vietnamese: 
Trong thực tế, 
có sự tương phản giữa khoa học và đức tin,
và họ sẽ nói rằng 
niềm tin là một lĩnh vực của đức tin.
Và đức tin là một thứ riêng biệt 
và khác biệt hẳn với khoa học.
Thật vậy, họ có thể nói
tôn giáo là dựa trên đức tin
hay có thể tính toán 
việc cá cược của Pascal.
Blaise Pascal là một nhà toán học thế kỷ 17
người đã cố gắng để 
mang lý luận khoa học cho câu hỏi
có nên tin vào Chúa,
và sự cá cược của ông ấy như sau:
Vâng, nếu Chúa không tồn tại
nhưng tôi lại quyết định tin vào Ngài
không có gì thật sự mất đi.
Có thể chỉ là vài tiếng đồng hồ 
vào ngày chủ nhật.
(Cười lớn)
Nhưng nếu Ngài có tồn tại
và tôi không tin vào điều này,
thì tôi sẽ gặp rắc rối lớn.
Và vì thế, Pascal đã nói,
tốt nhất là nên tin vào Chúa.
Hay là một trong số 
những giáo sư đại học của tôi cũng nói,
"Hãy bám chặt lấy cái lan can của đức tin"
Ông ấy đã tạo ra được 
một bước nhảy vọt của đức tin
bỏ lại phía sau 
khoa học và chủ nghĩa duy lý.
Mặc dù, thực tế hiện nay là,
hầu hết chúng ta,
hầu hết các tuyên bố khoa học
là một bước nhảy vọt của đức tin.

French: 
comme d'une croyance.
En fait, ils opposeraient plutôt 
la science et la foi,
et diraient que la croyance 
est du domaine de la foi.
Et que la foi est une chose distincte 
et séparée de la science.
En effet, ils diraient que la religion 
est fondée sur la foi
ou peut-être sur les calculs 
du pari de Pascal.
Blaise Pascal était un mathématicien 
du dix-septième siècle
qui a essayé d'apporter un raisonnement 
scientifique à la question de savoir
si l'on devait ou non croire en Dieu,
et son pari était le suivant :
Eh bien, si Dieu n'existe pas
mais que je décide de croire en lui
on ne perd pas grand chose.
Peut-être quelques heures le dimanche.
(Rires)
Mais s'il existe 
et que je ne crois pas en lui,
alors j'ai de gros problèmes.
Et donc Pascal a dit que
nous ferions mieux de croire en Dieu.
Ou comme le disait 
un de mes professeurs d'université,
« Il s'agrippait à la rampe de la foi. »
Il a fait cet acte de foi
en laissant la science 
et le rationalisme derrière.
Le fait est que, 
pour la plupart d'entre nous,

Spanish: 
De hecho, contrastan la ciencia con la fe
y dicen que la creencia 
se relaciona con la fe.
Y la fe está separada 
y es distinta a la ciencia.
De hecho dirían que la religión
está basada en la fe
o quizás a lo que le apostó Pascal.
Pascal Blaise fue 
un matemático del siglo XVII
que aplicó el razonamiento científico 
a la cuestión
de creer o no en Dios.
Lo que decía:
Si Dios no existe
pero decido creer
no pierdo mucho.
Quizás unas cuantas horas los domingos.
(Risas)
Pero si sí existe y no creo en él,
estoy metido en un gran lío.
Así que Pascal dice 
que es mejor creer en Dios.
O como uno de mis profesores decía:
"Estaba agarrado al barandal de la fe".
Doy ese salto hacia la fe
dejando la ciencia 
y el racionalismo a un lado.
El hecho es que 
para la mayoría de nosotros

Polish: 
Raczej przeciwstawiają naukę wierze,
zakładając, że wiara to kwestia religii
i zupełnie nie dotyczy ona nauki.
Według nich
religia opiera się na wierze,
ewentualnie na zakładzie Pascala.
Blaise Pascal
był XVII-wieczny matematykiem,
który próbował zastosować
rozumowanie naukowe
w odpowiedzi na pytanie,
czy powinien wierzyć w Boga.
Zakład Pascala był taki:
jeżeli Bóg nie istnieje,
ale zdecyduję się w niego wierzyć,
nic wielkiego nie tracę.
Może kilka godzin w niedzielę.
(Śmiech)
Ale jeśli istnieje, 
a ja w niego nie wierzę,
wtedy mam problem.
Więc Pascal stwierdził, 
że lepiej wierzyć w Boga.
Lub, jak powiedział 
jeden z moich profesorów:
"Tonący wiary się chwyta".
Pascal przyjął wiarę w ciemno,
porzucając naukę i racjonalizm.
Jednak dla większości z nas

Russian: 
По сути они противопоставляют
науку и веру,
говоря о том, что субъективное мнение
входит в область веры.
Вера — нечто совершенно
отличное от науки.
Учёные сказали бы,
что религия основана на вере
или, может быть,
на анализе пари Паскаля.
Блез Паскаль — математик 17-го века,
который попытался применить
научные рассуждения в вопросе,
стоит ли верить в бога.
Его пари гласило:
если бога нет,
но я решил в него верить,
я ничего не теряю.
Может, несколько часов
по воскресеньям.
(Cмех)
Но если бог есть, а я в него не верю,
тогда я в большой беде.
Таким образом, Паскаль сказал,
что в бога лучше верить.
Или, как сказал мой коллега-профессор:
«Он ухватился за поручень веры».
Он совершил «прыжок веры»,
оставив науку и рационализм позади.
Фактически, для многих из нас

Thai: 
ที่จริง พวกเขามักทำให้เห็นความต่างระหว่าง
วิทยาศาสตร์และความศรัทธา
และพวกเขาอาจบอกว่า 
ความเชื่ออยู่ในขอบเขตของความศรัทธา
และความศรัทธานั้นเป็นสิ่งที่ต่าง
และห่างออกไปจากวิทยาศาสตร์
พวกเขาจะพูดแน่ๆ ว่าศาสนา
นั้นอยู่บนรากฐานของความศรัทธา
หรือบางทีจะขอใช้แคลคูลัสของปาสกัล
เป็นเดิมพัน
เบลส ปาสกัล (Blaise Pascal) 
นักคณิตศาสตร์ในศตวรรษที่ 17
ผู้ซึ่งพยายามที่จะนำการให้เหตุผล
ทางวิทยาศาสตร์ไปใช้กับคำถามที่ว่า
เขาควรเชื่อในพระเจ้าหรือไม่
และเดิมพันของเขาก็คือ
เอาล่ะ ถ้าพระเจ้าไม่มีอยู่จริง
แต่ฉันตัดสินใจที่จะเชื่อในพระเจ้า
ก็ไม่เห็นจะเสียหายอะไรมาก
บางทีก็แค่เวลาไม่กี่ชั่วโมงตอนวันอาทิตย์
(เสียงหัวเราะ)
แต่ถ้าพระองค์มีอยู่จริง แล้วผมไม่เชื่อ
ทีนี้ล่ะ ผมเจอปัญหาใหญ่แน่
ปาสกัลก็เลยบอกว่า เราควรที่จะเชื่อในพระเจ้า
หรืออย่างหนึ่งที่ศาสตราจารย์ของฉันบอก
"เขายึดหลักเกาะเกี่ยวกับความศรัทธา"
เขาทำการกระโจนออกไปด้วยความศรัทธา
ทิ้งวิทยาศาสตร์และหลักความเชื่อเรื่องเหตุผล
ไว้ข้างหลัง
ทีนี้ความจริงนั้นมันยาก สำหรับเราส่วนใหญ่

Arabic: 
عن العلم كنوع من الاعتقاد
و في الحقيقة فانهم يضادون العلم مع الايمان
و سيقولون ان الاعتقاد هو مجال الايمان
و الايمان هو شيء مختلف و منفصل عن العلم
في الحقيقة فانهم يقولون ان الدين يقوم على الايمان
أو على "رهان باسكال"
باسكال هو أخصائي في الرياضيات من القرن السابع عشر
و الذي حاول ايجاد منطق علمي للسؤال
اذا كان و لابد له أن يؤمن بوجود اله؟
و رهانه ذهب كما يلي
حسنا ... لو أن الله غير موجود
و لكني قررت الايمان به
فلم أخسر الكثير
يمكن ساعات قليلة يوم اﻷحد "ضحك"
و لكن لو كان موجودا و لم أؤمن به
فأنا اذا في مشكلة كبيرة
و لذلك قال باسكال
"من اﻷفضل أن نؤمن بالله"
أو مثلما قال أحد أساتذتي
أنه أمسك بمقبض الايمان الحقيقي
انه عمل هذه القفزة الايمانية
تاركا العلم و المنطق خلف ظهره
على الرغم من ذلك فان الحقيقة

Turkish: 
Aslında, bilim dinle çatışır ve
inanç da dinden doğar.
Ve din, bilimden farklı ve uzak
apayrı bir şeydir.
Doğrusu, din kaderciliğe dayanır derler...
ya da Pascal'ın Tanrı kumarına.
Blaise Pascal 17. yy.da yaşamış bir matematikçiydi.
"Tanrı'ya inanmak gerekli midir, değil midir?"
sorusuna
bilimsel bir yanıt bulmaya çalışmıştır.
Onun "Tanrı Kumarı" şöyledir:
Pekala, eğer Tanrı yoksa...
ancak ben O'na inanmaya karar verirsem
çok bir şey kaybetmem.
Belki Pazar günleri bir kaç saat.
Ama var da ben inanmazsam,
başım büyük belada demektir.
Bu yüzden Pascal, Tanrı'ya inansak iyi ederiz, der.
Ya da benim üniversitedeki bir hocamın dediği gibi,
"Kader merdiveninin trabzanlarına yapıştı."
Bilimi ve rasyonalizmi terk ederek...
kaderciliğe geçiş yaptı.
Aslında günümüzde de bilimsel iddiaların pek çoğu

Persian: 
در حقیقت آنها علم و ایمان را از هم متمایز می کنند،
و آنها می گویند باور دامنه ی ایمان است.
ایمان چیزی جدا و متمایز از علم است.
در واقع می گویند که مذهب بر پایه ی ایمان
یا شاید هم بر پایه ی محاسبات «قمار پاسکال» (استدلال پاسکال برای اعتقاد داشتن به وجود خدا) است.
بلز پاسکال یک ریاضیدان قرن هفدهم بود
که سعی کرد تا برای این پرسش دلایلی علمی بیاورد
که آیا او باید به خدا اعتقاد داشته باشد یا نه،
و شرط بندی او به این شکل پیش رفت:
خوب، اگر خدایی وجود نداشته باشد
ولی من تصمیم بگیرم که به خدا اعتقاد داشته باشم
چیز زیادی از دست نرفته است.
شاید تنها چند ساعت از یکشنبه (برای کلیسا).
(خنده ی حاضرین)
ولی اگر خدا وجود داشته باشد و من اعتقاد نداشته باشم
من در یک مصیبت بزرگ هستم.
و در نتیجه پاسکال گفت که بهتر است ما به خدا اعتقاد داشته باشیم.
یا همانطور که یکی از اساتید کالج من گفت،
"او به ایمان چنگ انداخت".
او یک خیز ایمانی برداشت
و علم و منطق گرایی را پشت سر نهاد.
درواقع حقیقت این است که برای بیشتر ما،

Portuguese: 
a maior parte das afirmações 
científicas são um salto de fé.
Não podemos julgar 
as afirmações científicas
por nós mesmos, na maioria dos casos.
De fato, isso também vale 
para a maioria dos cientistas
fora de suas áreas de especialidade.
Se pararmos para pensar, 
um geólogo não pode nos dizer
se uma vacina é segura.
A maioria dos químicos não é 
especialista em teoria da evolução.
Um físico não pode dizer,
embora alguns deles digam que podem,
se o tabaco causa câncer ou não.
Então, se os próprios cientistas
têm de dar um salto de fé
fora de suas áreas de especialidade,
por que eles aceitam as afirmações 
de outros cientistas?
Por que acreditam 
nas afirmações uns dos outros?
Deveríamos acreditar nessas afirmações?
Eu gostaria de argumentar 
que sim, devemos,
mas não pelo motivo 
em que a maioria de nós acredita.
A maioria de nós aprendeu 
na escola que devemos
acreditar na ciência 
por causa do método científico.
Aprendemos que os cientistas 
seguem um método
e que esse método garante
a veracidade de suas afirmações.

Vietnamese: 
Chúng ta thật sự không thể tự đánh giá
các tuyên bố khoa học 
trong hầu hết các trường hợp.
Và thật vậy, điều này cũng thật sự đúng
với hầu hết các nhà khoa học
với những vấn đề 
nằm ngoài chuyên môn của họ.
Nếu bạn nghĩ về nó, thì một nhà địa chất học 
sẽ không thể nói cho bạn biết
vắc-xin có an toàn hay không.
Hầu hết các nhà hóa học, không phải 
là chuyên gia trong lý thuyết tiến hóa.
Một nhà vật lý học không thể cho bạn biết,
mặc cho một vài tuyên bố của họ,
thuốc lá có gây ung thư hay không.
Vì thế, cho dù là chính các nhà khoa học
cũng phải thực hiện
một bước nhảy vọt của niềm tin
với những thứ bên ngoài lĩnh vực của họ,
đó là lý do tại sao họ chấp nhận
những tuyên bố của những nhà khoa học khác.
Tại sao họ lại tin vào 
những tuyên bố của nhau?
Và chúng ta có nên tin vào
những tuyên bố đó?
Điều mà tôi muốn tranh luận ở đây là có, chúng ta nên tin
nhưng không phải là vì lý do
mà hầu hết trong chúng ta nghĩ tới
Hầu hết chúng ta được dạy ở trường
lý do mà chúng ta nên
tin tưởng vào khoa học 
là vì các phương pháp khoa học.
Chúng ta được dạy rằng
các nhà khoa học tuân theo một phương pháp
và phương pháp này bảo đảm
cho tính đúng đắn về các tuyên bố của họ.

Ukrainian: 
заяви науки – це "стрибок віри".
У більшості випадків ми не в змозі 
судити про наукові дані самостійно.
Це стосується і більшості науковців,
коли йдеться про речі
поза їхньою спеціалізацією.
Наприклад, геолог не може визначити,
чи безпечна вакцина.
Більшість хіміків не є 
експертами в теорії еволюції.
Фізики не зможуть сказати,
попри заяви декотрих із них,
чи дійсно паління спричиняє рак.
Отож, якщо навіть самі вчені
мусять покладатись на віру
за межами своєї спеціалізації,
чому ж тоді вони погоджуються
з твердженнями своїх колег?
Чому вони довіряють 
висновкам один одного?
І чи повинні ми довіряти цим висновкам?
Я хочу сказати, що так, 
ми повинні їм довіряти,
але не з тієї причини,
про яку думають багато хто з нас.
Більшості з нас у школі казали,
що ми повинні вірити науці 
через науковий метод.
Нам казали, що науковці
дотримуються певного методу,
і цей метод гарантує
істинність їхніх тверджень.

Thai: 
ข้อกล่าวอ้างทางวิทยาศาสตร์ส่วนใหญ่
เป็นการกระโจนด้วยศรัทธา
พวกเราไม่สามารถตัดสินข้อกล่าวอ้าง
ทางวิทยาศาสตร์ส่วนใหญ่ได้ด้วยตัวเองจริงๆ
และแน่นอน มันจริงเช่นกัน
สำหรับนักวิทยาศาสตร์ส่วนใหญ่
เมื่อมันเป็นเรื่องที่นอกเหนือความเชี่ยวชาญ
ดังนั้น ถ้าคุณคิดถึงมัน 
นักธรณีวิทยาไม่สามารถบอกคุณได้
ว่าวัคซีนปลอดภัยหรือเปล่า
นักเคมีส่วนใหญ่ไม่ได้เป็นผู้เชี่ยวชาญ
ในทฤษฎีวิวัฒนาการ
นักฟิสิกส์ไม่สามารถบอกคุณได้
เว้นเสียแต่ว่าเป็นข้อกล่าวอ้างบางข้อ
ว่ายาสูบทำให้เกิดมะเร็งหรือเปล่า
ดังนั้น ถ้าแม้แต่นักวิทยาศาสตร์เอง
ยังจะต้องมีการกระโจนด้วยศรัทธา
เมื่อออกไปนอกองค์ความรู้ของพวกเขา
แล้วทำไมพวกเขาถึงยอมรับ
ข้อกล่าวอ้างของนักวิทยาศาสตร์คนอื่นๆ
ทำไมพวกเขาจึงเชื่อข้อกล่าวอ้างของกันและกัน
และเราควรที่จะเชื่อข้อกล่าวอ้างพวกนั้นหรือ
ที่ฉันอยากจะแย้งคือ ใช่ เราควรค่ะ
แต่ไม่ใช่ด้วยเหตุผลที่ว่า
พวกเราส่วนใหญ่คิดอย่างนั้น
พวกเราส่วนใหญ่ถูกสอนมาในโรงเรียน
ว่าเหตุผลที่เราควรเชื่อในวิทยาศาสตร์
ก็เพราะว่าด้วยวิธีการทางวิทยาศาสตร์
เราถูกสอนว่า นักวิทยาศาสตร์ทำตามขั้นตอน
และวิธีการนี้รับรอง
ความจริงให้กับข้อกล่าวอ้างของพวกเขา

Serbian: 
naučna saznanja predstavljaju
posezanje za verom.
Uglavnom ne možemo sami da procenimo
naučna saznanja.
To je slučaj i sa većinom naučnika
van njihovih uskih struka.
Ako malo razmislite,
geolog ne može da vam kaže
da li je neka vakcina bezbedna.
Većina hemičara nisu stručnjaci 
za teoriju evolucije.
Fizičar ne može da vam kaže,
šta god neki od njih govorili,
da li duvan izaziva rak ili ne.
Ako i sami naučnici
moraju da imaju poverenja
u ono što nije iz njihove oblasti,
zašto prihvataju tvrdnje drugih naučnika?
Zašto veruju u ono što drugi tvrde?
I da li bi trebalo mi u to da verujemo?
Ja smatram da bi trebalo u to da verujemo,
ali ne zbog razloga 
na koji većina nas misli.
Uglavnom su nas učili u školi da treba
da verujemo u nauku zbog naučnog metoda.
Učili su nas da naučnici 
prate određeni metod
i da taj metod garantuje
istinitost njihovih tvrdnji.

Portuguese: 
a maior parte das afirmações 
científicas são um salto de fé.
Na maioria dos casos, não podemos 
julgar sozinhos as afirmações científicas.
E isto é verdade também
para a maioria dos cientistas
fora das suas especialidades.
Se pensarmos nisso,
um geólogo não nos pode dizer
se uma vacina é segura.
A maior parte dos químicos não é
especialista na teoria da evolução.
Um físico não nos pode dizer,
apesar das pretensões de alguns,
se o tabaco causa ou não cancro.
Se até os cientistas 
têm que dar um salto de fé
fora das suas áreas,
então porque aceitam as afirmações
de outros cientistas?
Porque acreditam nas afirmações
uns dos outros?
Devemos acreditar nessas afirmações?
O que eu gostaria de argumentar 
é que sim, devemos,
mas não pelas razões 
que a maioria de nós pensa.
Aprendemos na escola
que a razão de acreditar na ciência
se deve ao método científico.
Aprendemos que os cientistas 
seguem um método
e que este método
garante a verdade das suas afirmações.

Chinese: 
對很多人來說，很多科學主張
也沒有實驗基礎。
我們也很難判斷某些科學主張，
甚至很多科學家也未能判斷
超出其專長領域的主張。
所以你想一想，
地質學家就無法告訴你
疫苗到底是否安全。
大多數化學家也不是
演化理論的專家。
一個物理學家也無法跟你說，
儘管某些人有自己的主見，
吸煙到底會否致癌。
所以，即使科學家
在超出自己的專長領域外，
都只相信天降神跡，
那樣他們為什麼接受
其他科學家所提出的科學主張呢？
那樣他們為什麼
接受其他人的主張呢？
那樣我們應該相信他們的主張嗎？
所以我認為，是的，
我們應該相信，
但不是大部分人想的原因。
大部分人在學校接受教育，
我們應該相信科學，
原因是其科學方法。
老師說科學家遵循一套方法，
而這套方法
確保理論正確。

iw: 
רוב הטענות המדעיות, 
אף הן קפיצה אמונית.
אין אנו באמת יכולים לשפוט 
טענות מדעיות בעצמנו ברוב המקרים.
וזה נכון גם לגבי רוב המדענים
מחוץ לתחום התמחותם.
לכן אם תחשבו על זה, 
גאולוג אינו יכול לומר לנו
אם חיסון הוא בטוח.
רוב הכימאים אינם מבינים 
בתיאוריית האבולוציה.
פיזיקאי לא יכול לומר לנו,
למרות ההצהרות של כמה מהם,
אם טבק גורם לסרטן או לא.
לכן, אם אפילו המדענים עצמם צריכים
לעשות קפיצה אמונית
בתחומים שמחוץ להתמחותם,
אז מדוע הם מקבלים את 
הטענות של מדענים אחרים?
מדוע הם מאמינים לטענות 
של מדענים אחרים?
והאם עלינו להאמין לטענות הללו?
אני מבקשת לטעון שכן, 
אנחנו כן צריכים,
אבל לא בגלל הסיבה שרובנו חושבים.
רובנו למדנו בבית-ספר שהסיבה בגללה
עלינו להאמין במדע היא השיטה המדעית.
לימדו אותנו שמדענים פועלים לפי שיטה
וששיטה זו מבטיחה
את אמיתות טענותיהם.

Arabic: 
ان معظم الادعاءات العلمية هي قفزات ايمانية
لا نستطيع أن نحكم على ادعاءاتنا العلمية ﻷنفسنا
في معظم اﻷحوال
و في الحقيقة فان ذلك حقيقي بالنسبة لمعظم العلماء
عندما يكونون خارج اطار تخصصهم
فاذا فكرت في ذلك
فان الجيولوجي لا يستطيع أن يقول لك اذا كان المصل أمنا
معظمم الكيميائيين ليسوا خبراء في نظرية التطور
الفيزيائي لا يستطيع أن يقول لك
على الرغم من ادعاء بعضهم
اذا كان التدخين يسبب السرطان أم لا
اذا .. فاذا كان العلماء أنفسهم
لابد و أن يقوموا بقفزة ايمانية
عندما يكونون خارج تخصصهم
اذا فلماذا يقبلون ادعاءات العلماء اﻷخرين؟
لماذا يؤمنون في ادعاءات بعضهم العلمية لبعض؟
و هل يجب علينا أن نؤمن بهذه الادعاءات؟
الذي أحب أن أناقشه "نعم يجب علينا"
و لكن ليس للسبب الذي يعتقده غالبيتنا
تعلم غالبيتنا في المدرسة أن سبب ايماننا بالعلم
هو بسبب الطريقة العلمية
كنا نتعلم أن العلماء يتبعون طريقة
و أن هذه الطريقة
تضمن صحة ادعائاتهم

Slovak: 
verí mnohým vedeckým tvrdeniam.
Sami v mnohých prípadoch nedokážeme
posúdiť pravdivosť týchto tvrdení.
A platí to aj o väčšine vedcov
mimo ich odboru.
Ak sa nad tým zamyslíme, 
geológ nám nevie povedať,
či je vakcína bezpečná.
Väčšina chemikov nie je 
odborníkmi na teóriu evolúcie.
Lekár nám nedokáže povedať,
hoci mnohí z nich tvrdia že áno,
či tabak spôsobuje rakovinu alebo nie.
Takže aj samotní vedci
musia veriť tomu,
čo je mimo ich odboru.
Prečo teda akceptujú 
tvrdenia iných vedcov?
Prečo veria jeden druhému?
A máme týmto tvrdeniam veriť aj my?
Som názoru, že by sme im veriť mali,
ale nie z toho dôvodu,
ako si väčšina z nás myslí.
V škole nás učili, že veda
používa vedecké metódy
a to je dôvod prečo jej máme veriť.
Učili nás, že vedci
dodržiavajú tieto metódy
a to je garancia
pravdivosti ich tvrdení.

Spanish: 
creer en muchas de estas 
afirmaciones científicas es un acto de fe.
No podemos probar la mayoría 
de estas afirmaciones por nuestra cuenta.
Y esto es verdad incluso 
para la mayoría de los científicos
fuera de su especialización.
Si lo piensan, un geólogo no puede decirte
si una vacuna es segura.
La mayoría de los químicos no son expertos 
en la teoría de la evolución.
Un médico no puede decirte,
a pesar de las afirmaciones de algunos,
que el tabaco produce cáncer o no.
Así que hasta los científicos
tienen que tener fe
cuando están fuera 
de sus áreas de estudio,
entonces, ¿por qué aceptan 
las afirmaciones de otros científicos?
¿Por qué se creen los unos a los otros?
Y, ¿deberíamos creer en esas afirmaciones?
Lo que quiero discutir acá 
es que sí deberíamos
pero no por las razones 
que la mayoría de nosotros creemos.
A la mayoría nos enseñaron en la escuela
que la razón por la que
debemos creer en la ciencia 
es por el método científico.
Nos enseñaron 
que los científicos siguen un método
y que este método garantiza
la verdad en sus afirmaciones.

Dutch: 
de meeste wetenschappelijke claims
een geloofssprong vragen.
We kunnen wetenschappelijke claims
meestal niet zelf beoordelen.
Dit geldt eigenlijk ook
voor de meeste wetenschappers
als het buiten 
hun eigen specialisatie valt.
Als je erover nadenkt,
kan een geoloog je niet vertellen
of een vaccin veilig is.
De meeste chemici zijn geen experts
in de evolutietheorie.
Een natuurkundige kan,
ondanks de beweringen
van een aantal onder hen,
je niet vertellen
of tabak kanker veroorzaakt.
Als zelfs wetenschappers
buiten hun eigen gebied
een geloofssprong moeten maken,
waarom accepteren ze dan de beweringen
van andere wetenschappers?
Waarom geloven ze dan elkaars claims?
Waarom zouden wij
die claims moeten geloven?
Ik wil ervoor pleiten dat we dat moeten,
maar niet om de reden
waar de meesten aan denken.
We hebben op school geleerd
dat we in de wetenschap moeten geloven
omwille van de wetenschappelijke methode.
We hebben geleerd
dat wetenschappers een methode volgen
en dat deze methode
de waarheid van hun beweringen garandeert.

Hungarian: 
hogy a legtöbb tudományos állítás
bizalomra alapul.
A legtöbb esetben nem ítélkezhetünk
a tudományos állításokról.
Sőt, ez a tudósokra is igaz,
a saját szakterületükön kívül.
Ha meggondoljuk, egy geológus
nem tudja megmondani,
megbízható-e egy védőoltás.
A legtöbb gyógyszerész
nem szakértője az evolúciónak.
Egy fizikus nem tudja megmondani,
leszámítva pár állításukat,
hogy a dohányzás okoz-e rákot.
Nos tehát, ha maguk a tudósok is
bizalomra vannak utalva
saját szakterületükön kívül,
akkor miért fogadják el
más tudósok állításait?
Miért hisznek egymás állításaiban?
És vajon nekünk hinnünk kellene nekik?
Amire ki akarok lyukadni az az, hogy igen,
de nem azzal az indokkal,
amire legtöbben gondolunk.
Azt tanultuk, 
hogy a tudományos módszer
miatt hihetünk a tudománynak.
Hogy a tudósoknak van egy módszerük,
és ez garantálja,
hogy állításuk igaz.

Japanese: 
ほとんどの科学的主張は
論理を超えた賭けです
ほとんどの場合 私たちは自分で
科学的主張を評価することはできません
実は ほとんどの科学者にとっても
自分の専門以外の分野では
そうなのです
考えてみてください
地質学者はワクチンが安全か
答えられません
ほとんどの化学者は
進化論の専門家ではありません
物理学者には
他の科学者が断言しようとも
タバコがガンの原因かどうか
わかりません
当の科学者たちでさえ
専門外に関しては
論理を超えて
賭けに出なければならないなら
なぜ科学者は他の科学者の主張を
聞き入れるのでしょうか
なぜ彼らは
お互いの主張を信じるのでしょう
そして私たちはその主張を
信じるべきなのでしょうか
私の意見はイエス 信じるべきです
ただし大抵の人が考えるのとは
理由が違います
大抵の人は学校で
科学を信じるべき
理由となるのは
科学的手法だと教わりました
科学者はある手法に従い
この手法が 彼らの主張が真であることを
保証するのだと教わりました

Korean: 
대다수 과학적 주장은 
맹목적 신앙과 같습니다.
대부분 경우에 우리는 스스로
과학적 주장을 판단할 수 없으니까요.
사실 대부분 과학자들도
마찬가지입니다.
자기 분야가 아니라면 말이죠.
생각해보세요.
지질학자가 백신이 안전한지를 
말해줄 수는 없잖아요.
또 화학자들 대부분은
진화론에 대해서 잘 모릅니다.
물리학자 또한
담배가 암을 유발하는지 아닌지
확답을 줄 수 없죠.
그러니까 만약 과학자들조차도
자기 전공 외 분야에 대해서
맹목적 믿음을 가져야 한다면,
왜 그들은 다른 과학자의 주장을
받아들일까요?
왜 과학자들은 
서로의 주장을 믿는 걸까요?
그리고 우리도 그걸 믿어야 할까요?
제가 주장하는 바는,
믿어야 한다는 겁니다.
하지만 흔히들 생각하시는 이유
때문은 아닙니다.
학교에서는 
과학을 믿어야 하는 이유가
과학적 방법 때문이라고
가르칩니다.
과학자들은 어떤 방법을 따르는데
그 방법이 가설의 사실 여부를
증명한다고 배웠습니다.

Chinese: 
大多数科学结论都是一种信仰。
在大多数时候，
我们并不能亲自验证科学结论。
事实上在专业领域之外，
对于大多是科学家来说也是这样。
所以就算你想知道一个疫苗是否安全，
一个地质学家也不能告诉你答案。
大多数化学家也不是进化论的专家。
一个物理学家不能告诉你，
烟草是否致癌，
尽管他们中的一些说自己能。
所以，如果连科学家
在自己的专业领域之外
都得相信无法感知的结论，
那么这些科学家为什么要相信
其他科学家的断言呢？
为什么他们要相信彼此的结论？
我们也应该相信这些结论吗？
所以我的答案是”没错，我们应该相信。“
但不是由于我们大多数人所想的原因。
学校教诲我们大多数人
要相信科学是因为那些科学方法。
我们了解到科学家是遵从某种方法，
并且这个方法保证了
他们结论的正确性。

Bulgarian: 
голяма част от научните твърдения 
са въпрос на вяра.
В повечето случаи не можем 
да преценяваме верността им.
А това всъщност е вярно и за учените,
които са извън дадената специалност.
Ако помислите, 
един геолог не може да ви каже
дали ваксината е безопасна.
Повечето химици не са специалисти 
по теория на еволюцията.
Един физик не може да ви кажа,
въпреки че някои го правят,
дали тютюнът причинява рак или не.
Така че, ако самите учени
трябва просто да вярват
на изказаното извън 
тяхната сфера на работа,
защо тогава приемат 
твърденията на други учени?
Защо си вярват взаимно?
И трябва ли ние да им вярваме?
Това, което искам да обсъдя, 
е, че да, трябва,
но не поради причините, 
за които повечето от нас си мислят.
Голяма част от нас знаят от училище, 
че причината, поради която трябва
да вярваме в науката, е научният метод.
Учили са ни, че учените следват метод
и той гарантира
верността на твърденията им.

Romanian: 
afirmațiile științei sînt
în general un salt al credinței.
În majoritatea cazurilor nu prea putem
judeca afirmațiile științifice.
Iar asta e valabil chiar și
pentru oamenii de știință înșiși,
în alte domenii de specialitate.
Gîndiți-vă, un geolog nu poate ști
dacă un vaccin e sigur.
Chimiștii în general nu sînt
experți în teoria evoluției.
Un fizician nu poate ști,
deși unii afirmă că știu,
dacă tutunul cauzează cancer sau nu.
Astfel pînă și oamenii de știință
trebuie să facă un salt al credinței
în afara domeniilor lor.
Atunci de ce acceptă afirmațiile
altor oameni de știință?
De ce își cred unii altora afirmațiile?
Iar noi, trebuie să-i credem și noi?
Eu susțin că da, trebuie să-i credem,
dar nu pentru motivul
la care se gîndesc mulți.
Mulți am învățat la școală
că motivul pentru care trebuie
să credem ce spune știința
este metoda științifică.
Ni s-a spus că oamenii de știință
folosesc o metodă
și că acea metodă garantează
adevărul afirmațiilor lor.

Persian: 
دستاوردهای علمی، حرکتهای ایمانی هستند.
در بیشتر مواقع نمی توانیم خودمان در مورد دستاوردهای علمی قضاوت کنیم.
و در بیشتر مواقع برای خود دانشمندان هم خارج از
حوزه تخصصیشان، به همین صورت است
اگر در موردش فکر کنید میبینید که یک زمین شناس
نمیتواند به شما بگوید که واکسن مشکلی ندارد.
بیشتر شیمی دانها در تئوری فرگشت(تکامل) تخصصی ندارند.
یک فیزیکدان نمیتواند به شما بگوید،
-البته صرفنظر از ادعاهای بعضیشان-
که تنباکو باعث سرطان میشود یا نه.
بنابراین اگر خود دانشمندان هم
باید خارج از حوزه تخصصشون
به بعضی چیزها ایمان بیاورند،
پس چطور ادعاهای دیگر دانشمندان را قبول میکنند؟
چرا به اکتشافات همدیگر اعتقاد دارند؟
و اینکه ما هم باید این ادعاهای علمی را قبول کنیم؟
خوب اين چيزيست كه من ميخوام در موردش صحبت كنم، باید اینطور باشد،
ولي نه به دليلی كه بيشتر ما گمان می كنيم.
بيشتر ما در مدرسه می آموزيم كه به خاطر روش های علمی
بايد به روشهای علمی اعتقاد داشته باشيم.
آموخته ايم كه دانشمندان از روشی پيروی می كنند كه
اين روش درستی ادعاهايشان
را تضمين می كند.

Italian: 
la maggior parte degli assunti scientifici 
è un atto di fede.
Non possiamo quasi mai giudicare 
gli assunti scientifici da soli.
Ed in effetti questo è vero 
anche per gli scienziati
fuori dall'ambito 
delle loro specializzazioni.
Se ci pensate, un geologo non può dirvi
se un vaccino sia sicuro oppure no.
La maggior parte dei chimici 
non è esperto di teoria evolutiva.
Un fisico non può dirvi,
nonostante le pretese 
di qualcuno di loro,
se il tabacco provochi il cancro o meno.
Quindi anche gli stessi scienziati
devono fare un atto di fede
fuori dai loro ambiti.
E quindi perché accettano le affermazioni 
degli altri scienziati?
Perché credono gli uni 
agli assunti degli altri?
E dovremmo crederci anche noi?
Quello che voglio dimostrare 
è che sì, dovremmo.
Ma non per le ragioni 
a cui molti di noi pensano.
A scuola ci hanno insegnato 
che il motivo per cui
dovremmo credere nella scienza 
è il metodo scientifico.
Ci hanno insegnato 
che gli scienziati seguono un metodo
e che questo metodo garantisce
la verità di ciò che dicono.

Russian: 
заявления науки — это «прыжок веры».
В большинстве случаев мы не в состоянии
судить о научных данных самостоятельно.
То же верно
и для большинства самих учёных,
когда речь идёт о вещах
вне их специализации.
К примеру, геолог не сможет объяснить,
безопасна ли вакцина.
Большинство химиков не являются
экспертами в теории эволюции.
Физик не может вам сказать,
несмотря на заявления некоторых из них,
действительно ли курение вызывает рак.
Если даже сами учёные
вынуждены совершать «прыжок веры»
за рамками своей специализации,
почему тогда они соглашаются
с утверждениями своих коллег?
Почему они доверяют выводам друг друга?
И доверять ли нам этим выводам?
Я хочу сказать, что да,
мы должны им доверять,
но не по той причине,
о которой думают многие из нас.
Большинству из нас
было сказано в школе,
что мы должны верить науке
из-за научного метода.
Нам говорили, что учёные
следуют какому-то методу,
и этот метод гарантирует
истинность их утверждений.

Turkish: 
bizim için kaderimize razı olmaktan farklı değildir.
Bilimsel iddiaları çoğu kez
tam olarak irdeleyemeyiz.
Ve bundan öte,
bu durum pek çok biliminsanı için de
-kendi alanları dışında- böyledir.
Yani düşünecek olursanız, bir jeolog
bir aşı hakkında bir şey söyleyemez.
Çoğu kimyager evrim teorisi üzerine uzman değildir.
Bir fizikçi, size
sigaranın kansere neden olup olmadığını
bir iddianın ötesinde söyleyemez.
Öyleyse, biliminsanları kendileri dahi
kendi alanları olmadığında
inanmak durumunda kalıyorlarsa
neden diğer biliminsanlarının tezlerini
kabul ediyorlar?
Diğerlerinin tezlerine neden inanıyorlar?
Peki biz de inanmalı mıyız?
Bence evet inanmalıyız,
ama pek çoğumuzun düşündüğü sebepten değil.
Pek çoğumuza okulda,
bilime inanma sebebimizin
"bilimsel metod" olduğu öğretildi.
Biliminsanlarının bir metod izlediği
ve bize bu metodun,
iddialarının doğru olduğunu
garanti ettiği öğretildi.

Croatian: 
da su mnoge znanstvene 
tvrdnje iskorak u vjeri.
Ne možemo sami prosuditi znanstvene 
tvrdnje u većini slučajeva.
Ovo također vrijedi
za većinu znanstvenika
izvan okvira njihovih specijalnosti.
Ako bolje razmislimo, 
geolog nam ne može reći
je li cijepljenje sigurno.
Većina kemičara nije 
stručna u teoriji evolucije.
Fizičar vam ne može reći,
unatoč tvrdnjama nekih
uzrokuje li pušenje rak.
Ako i sami znanstvenici
moraju imati vjere
izvan vlastitih područja
zašto onda prihvaćaju
tvrdnje drugih znanstvenika? 
Zašto vjeruju tvrdnjama jedni drugih?
Trebamo li vjerovati tim tvrdnjama?
Željela bih raspraviti 
o tome da trebamo vjerovati
ali ne iz razloga što većina od nas misli.
Većina je u školi učila
da su razlog zašto bismo trebali
vjerovati u znanost - znanstvene metode.
Učili su nas da se znanstvenici drže metoda
i da one jamče
istinitost njihovih tvrdnji.

Polish: 
przyjęcie twierdzenia naukowego
wymaga właśnie ślepej wiary.
W większości przypadków nie możemy
sami ocenić naukowych twierdzeń.
Naukowcy też mają z tym problem,
jeśli chodzi o kwestie
poza ich specjalizacją.
Geolog nie potrafi udowodnić.
że szczepienia są bezpieczne.
Większość chemików
nie jest specjalistami w teorii ewolucji.
Choć niektórzy próbują,
fizycy nie mogą udowodnić,
że tytoń wywołuje raka.
Więc nawet jeśli sami naukowcy
muszą wierzyć nauce na ślepo
poza swoimi specjalizacjami,
dlaczego akceptują oni
twierdzenia innych naukowców?
Dlaczego nawzajem
wierzą w swoje twierdzenia?
I czy my powinniśmy im wierzyć?
Chciałabym was przekonać, że powinniśmy,
ale nie z przyczyn, o których myślicie.
Większość z nas uczono w szkole,
że powinniśmy wierzyć w naukę 
ze względu na metodę naukową.
Uczono nas, że naukowcy stosują metodę,
która gwarantuje
prawdziwość ich twierdzeń.

French: 
la plupart des allégations scientifiques 
sont des actes de foi.
Dans la plupart des cas, 
nous ne sommes pas en mesure
de juger les allégations scientifiques 
par nous-mêmes.
Et en effet, c'est vrai
pour la plupart des scientifiques
en dehors de leur propre spécialité.
Donc si on y réfléchit, 
un géologue ne peut pas vous dire
si un vaccin est sûr.
La plupart des chimistes ne sont pas 
experts en théorie de l'évolution.
Un physicien ne peut pas vous dire,
malgré les affirmations 
de certains d'entre eux,
si oui ou non, 
le tabac provoque des cancers.
Donc, même si les scientifiques eux-mêmes
doivent faire un acte de foi
en dehors de leurs propres domaines,
alors pourquoi acceptent-ils les
affirmations des autres scientifiques ?
Pourquoi croient-ils 
les affirmations des autres ?
Et pourquoi devrions-nous 
croire ces affirmations ?
Ce que je voudrais défendre 
c'est que oui, nous devrions
mais pas pour la raison à laquelle 
la plupart d'entre nous pensent.
La plupart d'entre nous ont appris 
à l'école que la raison
pour laquelle nous devrions croire 
en la science est la méthode scientifique.
On nous a enseigné 
que les scientifiques suivent une méthode
et que c'est cette méthode qui garantit
la vérité de leurs affirmations.

English: 
most scientific claims are a leap of faith.
We can't really judge scientific
claims for ourselves in most cases.
And indeed this is actually
true for most scientists as well
outside of their own specialties.
So if you think about it, a geologist can't tell you
whether a vaccine is safe.
Most chemists are not experts in evolutionary theory.
A physicist cannot tell you,
despite the claims of some of them,
whether or not tobacco causes cancer.
So, if even scientists themselves
have to make a leap of faith
outside their own fields,
then why do they accept the
claims of other scientists?
Why do they believe each other's claims?
And should we believe those claims?
So what I'd like to argue is yes, we should,
but not for the reason that most of us think.
Most of us were taught in school
that the reason we should
believe in science is because of the scientific method.
We were taught that scientists follow a method
and that this method guarantees
the truth of their claims.

Persian: 
اين روشی كه بيشتر ما در مدرسه آموخته ايم،
را ميتوانيم روش جزوه ای بناميم،
كه همان روش فرضی-قياسی است.
براساس مدل استاندارد، در روش جزوه ای،
دانشمندان فرضياتی را طرح می كنند، و نتايج را
آن فرضيا ت استنباط می كنند.
و به اين صورت به دنيای اطراف اعلام می كنند كه
"بسيار خوب! نتایج درست هستند!"
آيا در جهان طبيعت می توانيم آنها را به همين صورت مشاهده كنيم؟
و اگر آنها درستند، آنگاه دانشمندان می گويند
"عاليست! ما ميدونيم كه فرضيات درستند!"
خوب، مثالهای بسياری در تاريخ موجودند كه
دانش دانشمندان دقيقا به همين صورت بوده.
يكي از معروفترين مثالها
كار آلبرت انشتين است.
هنگامي كه تئوری نسبيت عام را مطرح كرد،
يكي از پيامدهای فرضيه اش اين بود كه
زمان-فضا يك حفره توخالی نيست
بلكه دارای تاروپوديست
و اون تار و پود، در اطراف
اجرامی مثل خورشيد خم می شود.
خوب اگر اين فرضيه درست بود به اين معنا بود كه نور
با گذر از خورشيد
بايد اندكی اطراف آن خم شود.
كه يه پيشگویی ترو تميز شگفت انگيز بود و

Romanian: 
Metoda care ni s-a predat
celor mai mulți la școală,
s-o numim „metoda din manual”,
este metoda ipotetico-deductivă.
Conform modelului standard, din manual,
oamenii de știință construiesc ipoteze,
deduc consecințele acelor ipoteze
și apoi ies în lume și spun:
„Ia să vedem, sînt reale consecințele?
Le putem observa în natură?”
Și dacă sînt reale,
oamenii de știință spun:
„Bine, acum știm că ipoteza e corectă.”
Există o mulțime de exemple
celebre în istoria științei,
în care așa s-a procedat.
Unul din exemplele celebre
îl găsim în opera lui Albert Einstein.
Cînd Einstein a creat
teoria relativității generalizate,
una din consecințele teoriei
a fost că spațiu-timpul nu e gol,
ci are o țesătură.
Iar această țesătură se curbează
în apropierea corpurilor masive,
precum Soarele.
Dacă teoria era corectă,
trebuia ca lumina
care trece pe lîngă Soare
să-și curbeze traiectoria.
Era o predicție surprinzătoare

Thai: 
วิธีการที่พวกเราส่วนใหญ่
ถูกสอนมาในโรงเรียน
พวกเราเรียกมันว่าวิธีการตามตำราก็ได้
มันเป็นวิธีแบบนิรนัยจากสมมติฐาน
(hypothetical deductive method)
ตามแบบจำลองมาตรฐาน ตามแบบจำลองตำรา
นักวิทยาศาสตร์พัฒนาสมมติฐาน
พวกเขาอนุมาน
ผลที่จะตามมาของสมมติฐานนั้น
และจากนั้นพวกเขาก็ออกไปในโลก
และบอกว่า
"เอาล่ะ สิ่งที่เกิดตามมานั้นมันจริงหรือเปล่า"
เราทำการสำรวจ
ว่ามันเกิดขึ้นในโลกปกติได้ไหม
และถ้ามันจริง
นักวิทยาศาสตร์ก็จะบอกว่า
"ยอดเลย เรารู้ว่าสมมติฐานนี้ถูกต้อง"
มีตัวอย่างที่โด่งดังมากมาย
ในประวัติศาสตร์ของวิทยาศาสตร์
ที่นักวิทยาศาสตร์ทำแบบนี้เป๊ะๆ
หนึ่งในตัวอย่างที่โด่งดังที่สุด
มาจากผลงานของอัลเบิร์ต ไอสไตน์
เมื่อไอสไตน์พัฒนาทฤษฎีสัมพันธภาพทั่วไป
หนึ่งในผลที่เกิดขึ้นต่อมาจากทฤษฎีของเขา
คืออวกาศ-เวลา ไม่ได้เป็นแค่ห้วงว่างเปล่า
แต่แท้จริงแล้วมันมีโครงสร้าง
และโครงสร้างนั้นก็ถูกดัด
เมื่อมีวัตถุขนาดยักษ์อย่างดวงอาทิตย์
ดังนั้น ถ้าทฤษฎีนี้เป็นจริงแล้ว 
มันหมายความว่า
เมื่อแสงเดินทางผ่านดวงอาทิตย์
ควรที่จะถูกดัดให้โค้งไปรอบมัน
มันค่อนข้างจะเป็นการคาดคะเนที่น่าตกใจ

Spanish: 
El método que la mayoría 
aprendió en la escuela,
que llamamos el método del texto,
es el método de la deducción hipotética.
De acuerdo al modelo estándar,
el modelo del texto,
los científicos desarrollan 
unas hipótesis, luego deducen
las consecuencias de esas hipótesis,
y luego salen y dicen:
"Bien, ¿son estas consecuencias verdaderas?"
"¿Podemos ver que ocurren
en el mundo natural?"
Y si ocurren, los científicos dicen:
"Fabuloso. Sabemos 
que la hipótesis es correcta".
Hay muchos ejemplos famosos en la historia
de científicos 
que hicieron exactamente esto.
Uno de los ejemplos más famosos
viene del trabajo de Albert Einstein.
Cuando Einstein desarrolló
la teoría de la relatividad,
una de las consecuencias de su teoría
era que el espacio-tiempo 
no era un vacío,
sino que tenía materia.
Y que esa materia se doblaba
en la presencia
de objetos con masa como el Sol.
Si la teoría fuera verdadera
entonces la luz
cuando atraviesa el Sol
debería, de hecho, doblarse a su alrededor.
Eso fue una predicción impresionante

Arabic: 
الطريقة التي تعلمها معظمنا في المدارس
يمكن أن نسميها "طريقة المرجع "
هي الطريقة "الاستنتاجية الافتراضية"
طبقا لهذه الطريقة "القياسية" و هي "طريقة المرجع
العلماء يطورون فرضية
يستنتجون العواقب لهذه الفرضيات
و عندها يخرجون للعالم و يقولون
هذه العواقب حقيقية؟
هل يمكن أن نراقبها في العالم الطبيعي؟
و اذا كانت حقيقية .. فسيقول العلماء
حسنا ..نعلم أن هذه الفرضية صحيحة
و لذلك فان هناك العديد
من اﻷمثلة المشهورة في تاريخ العلم
لعلماء طبقوا هذا بالفعل
أحد أشهر هذه اﻷمثلة
أتى من أبحاث ألبرت أينشتاين
عندما كشف أينشتاين عن نظرية "النسبية العامة"
كان أحد توابع نظريته
أن الوقت الفضائي ليس فراغا
و لكن في الحقيقة كان له "نسيج"
و أن هذا النسيج
انثنى في وجود اﻷجسام الضخمة مثل الشمس
فاذا كانت هذه النظرية صحيحة
فهذا يعني أنه عند مرور الضوء بالشمس
لابد و أن ينثني حولها

Ukrainian: 
Цей метод, про який нам розповідали
в школі, його можна назвати
"метод із підручника" –
це гіпотетико-дедуктивний метод.
Відповідно до стандартної моделі,
моделі з підручників,
науковці розробляють гіпотези,
виводять висновки із цих гіпотез,
і далі задаються питанням:
"Чи вірні наші висновки?"
Чи можна це спостерігати в світі природи?
І якщо висновки підтвердилися, 
науковці говорять:
"Чудово, тепер ми знаємо,
що гіпотеза вірна".
В історії науки є багато
відомих прикладів,
коли науковці вчиняли саме так.
Один із найвідоміших прикладів –
робота Альберта Ейнштейна.
Коли Ейнштейн працював 
над теорією відносності,
одним із висновків його теорії було те,
що просторово-часовий континуум –
це не просто вакуум,
насправді, він має структуру.
І ця структура викривляється
під дією масивних об'єктів,
таких як Сонце.
Якщо ця теорія слушна,
то з неї випливає,
що світло, проходячи біля Сонця,
повинне викривлятись.
Таке передбачення справді вражало,

Chinese: 
大部份人在學校裡
學習的那套方法，
我們稱之為課本上的方法，
就是「假說演繹法」。
根據標準的模式，
教科書教材的模式，
科學家們提出假說，
推論那些假說的結果，
然後他們到現實世界去驗證，
「好，結果是否如我所料？」
我們可否在自然界中
觀察到這樣的結果嗎？
如果可以，科學家就會說，
「太棒了，我們知道假說是正確的。」
科學史上有很多著名的例子，
科學家就是這樣做的。
其中一個有名的例子
來自愛因斯坦的理論。
當愛因斯坦提出廣義相對論時，
他的其中一個論點是，
空間和時間不是空洞，沒有實體的，
事實上其結構為纖維交織似的，
而且在質量很大的物體面前，
例如太陽，
時空就會被扭曲。
那麼假設這個論點是正確的，
意味着當光線穿越太陽時，
就會圍繞著太陽而扭曲。
那是一個很驚人的預測，

Vietnamese: 
Phương pháp mà hầu hết chúng ta
được dạy ở trường,
chúng ta có thể gọi nó là
phương pháp sách giáo khoa,
là phương pháp suy diễn giả thiết.
Theo mô hình chuẩn, 
mô hình sách giáo khoa,
các nhà khoa học phát triển những giả thiết,
và họ suy diễn
những kết quả của những giả thiết đó,
và sao đó họ đi ra ngoài
và nói với thế giới,
"Được rồi, à, 
có phải những kết quả đó là đúng?"
Chúng ta có thể quan sát chúng
đang diễn ra trong thế giới tự nhiên không?
Và nếu kết quả đưa ra là đúng,
thì các nhà khoa học sẽ nói rằng,
"Tuyệt vời, 
chúng tôi biết giả thiết đó là đúng mà"
Vì thế mà có rất nhiều 
những ví dụ nổi tiếng trong lịch sử khoa học
của các nhà khoa học 
làm chính xác những điều như vậy.
Một trong những ví dụ nổi tiếng nhất
đến từ tác phẩm của Albert Einstein.
Khi Einstein phát triển
Lý thuyết tương đối tổng quát,
một trong những kết quả của thuyết này
là thời gian - không gian không 
chỉ là một khoảng trống rổng
nhưng nó thật sự có một kết cấu.
Và kết cấu đó đã bị uốn cong
bởi sự hiện diện của một vật thể to lớn
như mặt trời.
Vì thế, nếu lý thuyết này là đúng
thì điều đó có nghĩa là ánh sáng
khi đi qua mặt trời
nên bị bẻ cong đi xung quanh nó.
Đó là một dự đoán gây sửng sốt

Hungarian: 
Az iskolában tanított módszerek szerint,
nevezzük tankönyvi módszernek,
ez a hipotetikus deduktív módszer.
A tankönyvi módszer 
alapmodelljének megfelelően,
a tudósok felállítanak egy hipotézist,
majd következtetéseket vonnak le,
és a valóságba visszatérve kérdik:
"Igazak ezek a következtetések?"
Megfigyelhetőek körülöttünk a valóságban?
Amennyiben igen, a tudósok így felelnek:
"Nagyszerű! A hipotézis helyes."
Számos híres példa ismert történelmünkből,
amikor a tudósok pontosan így jártak el.
Az egyik leghíresebb példa
Albert Einstein munkásságából származik.
Einstein relativitáselméletén dolgozva,
arra a következtetésre jutott,
hogy a téridő nem egy üres szövedék,
hanem rendelkezik egyfajta textúrával.
Ez a téranyag, egy óriásobjektum
jelenlétében, mint például a Nap, idomult.
Tehát ha a feltételezés igaz,
hogy a fénynek,
ahogy elkerüli a napot,
meg kellene görbülnie körülötte.
Ez egy meglehetősen meglepő feltevés volt,

Korean: 
우리가 학교에서 배운 방법론을
교과서적 방법론이라고 부릅니다.
가설 연역적 방법이죠.
표준 모델, 교과서 모델에 따르면
과학자들은 가설을 세우고
가설의 결과를 추론합니다.
그리고 세상에 발표하면서 묻습니다.
"자, 이 결론이 맞나요?"
이것이 자연 세계에서 일어나는 걸
관찰할 수 있나요?
그렇다면, 과학자가 말합니다.
"좋아, 이 가설이 옳다는걸 알았어."
과학사에 나오는 여러 유명한 사례에서
과학자들은 이렇게 합니다.
가장 유명한 사례가
알버트 아인슈타인이죠.
그가 일반 상대성이론을 만들었을 때
그 이론의 한가지 결론은
시공간은 그저 텅 비어있는 것이 아니라
사실 어떤 구조를 
가지고 있다는 것이었습니다.
그리고 그 구조는
태양처럼 거대한 물질이 존재하면
휘어진다는 것이었죠.
만약 이 이론이 사실이라면
빛이 태양을 지날 때
실제로 그 주변에서 휘어야 합니다.
이것은 깜짝 놀랄만한 예측이었고

Portuguese: 
Podemos chamar "método do manual"
ao método que aprendemos na escola,
é o método hipotético-dedutivo.
De acordo com o modelo padrão, 
o modelo do manual,
os cientistas desenvolvem hipóteses,
deduzem as consequências 
dessas hipóteses,
e então observam o mundo e perguntam:
"Ok, estas consequências são verdadeiras?
"Podemos observá-las no mundo natural?"
Se são verdadeiras, 
os cientistas dizem:
"Bestial, sabemos que 
a hipótese é correcta!"
Há muitos exemplos famosos 
na história da ciência
de cientistas que fazem exactamente isto.
Um dos exemplos mais famosos
vem do trabalho de Albert Einstein.
Quando Einstein desenvolveu 
a Teoria da Relatividade Geral,
uma das consequências da sua teoria
era que o espaço-tempo 
não era apenas um vazio
mas, na verdade, tinha uma textura.
Essa textura era dobrada
na presença de objectos 
maciços como o sol.
Se esta teoria era verdadeira,
então a luz, ao passar no Sol,
devia ser desviada à sua volta.

Bulgarian: 
Методът, по който са ни преподавали,
можем да го наречем 
"учебникарския метод",
е хипотетичният дедуктивен метод.
Според стандартния 
учебникарски модел,
учените развиват хипотеза, чрез дедукция
определят последствията от нея
и след това излизат 
пред света и казват:
"Добре, верни ли са 
тези последствия?"
Можем ли да ги наблюдаваме 
в естествения свят?
Ако са верни, учените казват:
"Чудесно, знаем, 
че хипотезата е правилна."
Има много известни примери в историята
на науката за учени, 
които са правили точно това.
Един от най-известните примери
идва от работата на Алберт Айнщайн.
Когато разработил 
теорията на относителността,
едно от последствията от теорията му
било, че време-пространството 
не било просто празнина,
а всъщност съдържало материя.
А тази материя се изкривявала
в присъствието на 
масивни обекти като Слънцето.
Ако тази теория била вярна, 
това би означавало, че светлината,
преминавайки покрай Слънцето,
е трябвало да се изкривява около него.
Това било твърде изумително предсказание

Turkish: 
Pek çoğumuza okulda öğretilen,
-buna ders kitabı metodu diyebiliriz-
kuramsal tümdengelim yöntemidir.
Standart modele göre,
-ders kitabı modeli-
biliminsanları hipotezler geliştirirler,
bu hipotezlerin sonuçlarını indirgerler
ve sonra dünyaya dönüp sorarlar:
"Tamam pekala bu hipotezler doğru mu?
bunları gerçek dünyada gözlemleyebilir miyiz?"
Doğruysa, biliminsanları,
"Harika, biliyoruz ki hipotez doğru" derler.
Ve bilim tarihinde tam olarak bunu yapan
biliminsanlarının bir sürü ünlü örneği vardır.
En ünlü örneklerden birisi
Albert Einstein'dan geliyor.
Einstein izafiyet teoremini geliştirdiğinde,
teoreminin sonuçlarından birisi,
"uzay-zaman"ın yalnızca bir boşluktan ibaret olmadığı
gerçekte bir dokusu olduğuydu.
Ve bu doku, güneş gibi
büyük kütleli nesnelerin varlığından dolayı
eğilip bükülmüştü.
Öyleyse bu teorem doğruysa,
demek ki uzayda ışık
güneşin yanından geçerken bükülmüş olabilirdi.
Bu oldukça ürkütücü bir tahmindi

Chinese: 
大多数人在学校学到的这种方法，
我们称之为教科书方法，
是一种假设性的演绎推理。
根据标准的模型，即教科书模型，
科学家发展了假说，
并推理出这些假说的结果，
然后他们对全世界宣称，
“好的，这些结果正确吗？”
我们能够观测到
它们在自然界中发生吗？
如果它们是正确的，那么科学家说，
“好的，我们知道假设是正确的。”
所以历史上有许多著名的
关于科学家们做了这件事的例子。
最著名的例子之一
来自爱因斯坦的工作。
当爱因斯坦发展他的广义相对论时，
理论的一个结果是
时空并不是空空如也，
而是有一个网状结构。
那种结构会在大质量物体
比如太阳的附近弯曲。
所以如果这个理论是正确的,
那么当光线经过太阳时，
会在太阳附近被弯曲。
这是一个很惊人的预测，

English: 
The method that most of us were taught in school,
we can call it the textbook method,
is the hypothetical deductive method.
According to the standard
model, the textbook model,
scientists develop hypotheses, they deduce
the consequences of those hypotheses,
and then they go out into the world and they say,
"Okay, well are those consequences true?"
Can we observe them taking
place in the natural world?
And if they are true, then the scientists say,
"Great, we know the hypothesis is correct."
So there are many famous examples in the history
of science of scientists doing exactly this.
One of the most famous examples
comes from the work of Albert Einstein.
When Einstein developed the
theory of general relativity,
one of the consequences of his theory
was that space-time wasn't just an empty void
but that it actually had a fabric.
And that that fabric was bent
in the presence of massive objects like the sun.
So if this theory were true then it meant that light
as it passed the sun
should actually be bent around it.
That was a pretty startling prediction

Dutch: 
De methode die de meesten van ons
op school geleerd hebben,
kunnen we de handboekmethode noemen.
Het is de hypothetisch-deductieve methode.
Volgens het standaardmodel,
het handboekmodel,
ontwikkelen wetenschappers hypothesen,
leiden ze de gevolgen 
van deze hypothesen af,
proberen ze ze uit in de praktijk
en zeggen:
"Komt mijn voorspelling uit?
Kunnen we het zien gebeuren
in de natuurlijke wereld?”
Als ze waar zijn,
zeggen de wetenschappers:
"Geweldig, we weten
dat de hypothese juist is."
In de geschiedenis van de wetenschap 
vind je veel beroemde voorbeelden
waarbij wetenschappers precies dit doen.
Een van de bekendste voorbeelden
komt uit het werk van Albert Einstein.
Toen Einstein de
algemene relativiteitstheorie ontwikkelde,
was een van de gevolgen van zijn theorie
dat de ruimte-tijd
niet zomaar lege ruimte was
maar dat ze gestructureerd was.
En dat die structuur vervormd werd
door massieve objecten zoals de zon.
Als zijn theorie waar was,
dan betekende dat het licht
afgebogen zou worden
als het langs de zon passeerde.

Slovak: 
Metóda, ktorú sa 
väčšina z nás v škole učila,
môžeme ju nazvať učebnicovou metódou,
je hypoteticko-deduktívna metóda.
Podľa štandardného učebnicového modelu
vedci vyslovia hypotézy,
z týchto hypotéz vyvodia závery
a potom sa verejne pýtajú:
„Sú tieto závery pravdivé?
Dokážeme pozorovať ich výskyt v prírode?“
A ak pravdivé sú, potom vedci povedia:
„Super, teraz vieme, 
že táto hypotéza je správna.“
V dejinách vedy je 
mnoho známych príkladov,
kedy vedci postupovali presne takto.
Jeden z najznámejších
pochádza z práce Alberta Einsteina.
Keď Einstein vytvoril
všeobecnú teóriu relativity
jeden zo záverov tejto teórie bol,
že časopriestor nie je iba prázdne vákuum,
ale má štruktúru.
A táto štruktúra je zakrivená
v prítomnosti obrovských 
objektov, ako je Slnko.
Takže ak bola jeho teória
pravdivá, malo to znamenať,
že svetlo prechádzajúce popri Slnku
sa v jeho okolí zakrivuje.
To bol zaujímavý predpoklad

Polish: 
Metodą, której uczono 
większość z nas w szkole,
nazwijmy ją metodą podręcznikową,
jest metoda hipotetyczno-dedukcyjna.
Według standardowego modelu,
czyli metody "podręcznikowej",
naukowcy tworzą hipotezy,
wnioskują na ich podstawie,
a potem wyruszają w świat, pytając:
"Czy te wnioski są prawdziwe?
Czy możemy zaobserwować je 
w świecie przyrody?"
A jeśli są prawdziwe, wtedy mówią:
"Super, wiemy, 
że hipoteza jest prawdziwa".
W historii nauki jest wiele
znanych przykładów naukowców,
którzy tak postępowali.
Jeden z najsławniejszych
związany jest z pracą Alberta Einsteina.
Kiedy Einstein opracował
ogólną teorię względności,
jednym z jej założeń było to,
że czasoprzestrzeń nie jest próżnią,
ale ma strukturę.
I ta struktura załamuje się
w obecności
olbrzymich obiektów, takich jak Słońce.
Gdyby ta teoria była prawdziwa, 
oznaczałoby to, że światło,
mijając Słońce,
powinno załamywć się wokół niego.
Było to całkiem zaskakujące założenie

iw: 
השיטה שרובנו למדנו בבית-ספר, 
ניתן לכנותה
שיטת ספר-הלימוד,
זוהי שיטת ההיסק הדדוקטיבי.
לפי המודל הסטנדרטי, המודל של ספר-הלימוד,
מדענים מפתחים תיאוריה, 
הם מסיקים ממנה
את התוצאות שהתיאוריה תתן,
ואז הם אומרים,
"האם התוצאות הללו נכונות?"
"האם ניתן לצפות בהן מתקיימות בטבע?"
אם הן מתקיימות, המדענים אומרים
שהתיאוריה נכונה.
יש דוגמאות ידועות מההיסטוריה
של המדע שבהן המדענים עשו בדיוק את זה.
אחת הדוגמאות הכי מפורסמות
היא העבודה שעשה אלברט איינשטיין.
כאשר איינשטיין פיתח את 
תיאוריית היחסות הכללית,
אחת המסקנות של התיאוריה
היתה שמרחב-זמן אינו רק חלל ריק
אלא שיש לו ממש מרקם.
ושאותו מרקם מתכופף
בנוכחות של עצמים כבדים כמו השמש.
אם תיאוריה זו נכונה, פירוש הדבר שאור,
בעוברו ליד השמש
צריך להתכופף לידה.
זה היה חיזוי מדהים

Russian: 
Этот метод, про который
нам рассказывали в школе —
назовём его «методом из учебников» —
гипотетический дедуктивный метод.
Согласно стандартной модели,
модели из учебников,
учёные разрабатывают гипотезу,
делают выводы о возможных результатах
и затем задаются вопросом:
«Верны ли наши выводы?»
Можно ли это наблюдать в мире природы?
И если выводы подтвердились, учёные говорят:
«Отлично, теперь мы знаем,
что гипотеза верна».
В истории науки есть много
известных примеров,
когда учёные поступали именно так.
Один из самых знаменитых примеров —
работа Альберта Эйнштейна.
Когда Эйнштейн работал над
общей теорией относительности,
одним из выводов его теории было то,
что пространственно-временной континуум —
это не просто вакуум,
он имеет структуру.
И эта структура искривляется
в присутствии таких
крупных объектов, как Солнце.
Если бы эта теория была верна,
это бы означало,
что свет, проходя возле Солнца,
должен искривляться в его сторону.
Это предсказание было
довольно ошеломляющим,

Croatian: 
Metoda koju je većina naučila u školi
zvat ćemo ju udžbenička metoda,
hipotetska deduktivna metoda.
Prema standardnom
modelu, iz udžbenika,
znanstvenici razvijaju hipotezu, zaključuju
posljedice tih hipoteza
i zatim ih predstavljaju svijetu govoreći:
„Jesu li ovi zaključci istiniti?“
Možemo li ih promatrati
u sklopu stvarnog svijeta?
Ako su istinite, znanstvenici će reći:
„Odlično, znamo da je hipoteza točna.“
Postoje mnogi poznati 
primjeri u povijesti znanosti
o znanstvenicima 
koji su napravili upravo to.
Jedan od najpoznatijih primjera
dolazi iz rada Alberta Einsteina.
Kada je Einstein formulirao 
opću teoriju relativnosti
jedan od zaključaka njegove teorije
bio je da prostor-vrijeme 
nisu samo praznina
već sadrži materiju.
Ova je materija zakrivljena
u prisutnosti tijela 
velike mase kao što je Sunce.
Ako je ova teorija istinita 
to bi značilo da svijetlost
kako putuje od Sunca
bi trebala biti zakrivljena oko Sunca.
To je bila zapanjujuća teorija

Italian: 
Il metodo che ci hanno insegnato a scuola,
noi lo chiamiamo il metodo da manuale,
è il metodo ipotetico-deduttivo.
Secondo il modello standard, 
il modello dei libri,
gli scienziati sviluppano ipotesi,
deducono le conseguenze di quelle ipotesi
e poi si rivolgono al mondo e dicono:
"Ok, sono vere queste conseguenze?
Possiamo osservarle realizzarsi 
davvero nel mondo naturale?"
E se le conseguenze sono vere 
allora gli scienziati dicono,
"Fantastico, sappiamo 
che l'ipotesi è corretta".
Ci sono molti esempi famosi nella storia
di scienziati che hanno fatto 
esattamente così.
Uno degli esempi più famosi
viene dal lavoro di Albert Einstein.
Quando Einstein sviluppò 
la teoria della relatività generale
una delle conseguenze della sua teoria
era che lo spazio-tempo 
non era solo un vuoto
ma aveva una struttura
e quella struttura si piegava
in presenza di oggetti enormi 
come il sole.
Quindi se quella teoria fosse stata vera 
avrebbe significato
che la luce, superando il sole,
avrebbe dovuto ripiegarsi intorno ad esso.
Era un'ipotesi sconvolgente

Portuguese: 
O método que a maioria 
de nós aprendeu na escola,
que podemos chamar 
de método do livro didático,
é o método hipotético-dedutivo.
De acordo com o modelo padrão, 
o modelo do livro didático,
os cientistas desenvolvem hipóteses, 
eles deduzem
as consequências dessas hipóteses,
e depois vão ao mundo e dizem:
"Certo. Bem, essas consequências 
são verdadeiras?"
Podemos observá-las ocorrendo 
no mundo natural?
E se elas forem verdadeiras, 
os cientistas dizem:
"Ótimo. Sabemos que a hipótese 
está correta."
Há muitos exemplos famosos 
na história da ciência
de cientistas fazendo exatamente isso.
Um dos exemplos mais famosos
vem do trabalho de Albert Einstein.
Quando Einstein desenvolveu 
a teoria geral da relatividade,
uma das consequências de sua teoria
foi que o espaço-tempo não era 
apenas um vazio absoluto,
mas que, na verdade, era um tecido
e que esse tecido se dobrava
sob o peso de objetos 
gigantescos como o Sol.
Se essa teoria fosse verdadeira, 
isso significava que a luz,
ao passar pelo Sol,
na verdade, deveria
se dobrar ao redor dele.
Essa foi uma previsão surpreendente

Japanese: 
大抵の人が学校で教わった―
教科書どおりの手法は
仮説に基づく演繹法です
標準的な教科書どおりのモデルによると
科学者は仮説を立て
その仮説の論理的結論を推論し
実際に試して こう問います
「さあ この結論は合っているか？」
「自然界で この現象が観測できるか？」
そして合っていれば科学者はこう言います
「よし 仮説は正しいと立証された」
まさにこれを行った科学者の
有名な例が科学史上にたくさんあります
最も有名な例は
アルベルト・アインシュタインです
アインシュタインが
一般相対性理論を構築した時
彼の理論における結論の一つに
四次元時空は単なる
カラッポの空間ではなく
そこには布があって
その布が太陽のような―
大質量の物体によって
たわむというのが ありました
つまり この理論が正しければ
光は
太陽の傍を通過する時
その付近で曲げられることになります
それはかなり衝撃的な予測でした

Serbian: 
Metod kome su nas uglavnom učili u školi,
nazovimo ga udžbenički metod,
jeste hipotetički deduktivni metod.
Prema standardnom, udžbeničkom modelu,
naučnici razvijaju hipoteze,
dedukuju posledice tih hipoteza,
pa odu u stvarni svet i kažu:
"Jesu li te posledice tačne?"
Možemo li ih uočiti u prirodi?
Ako su tačne, naučnici kažu:
"Super, znamo da je hipoteza tačna."
Mnogo je poznatih primera
u istoriji nauke
gde naučnici upravo to i rade.
Jedan od najpoznatijih primera
vezan je za delo Alberta Ajnštajna.
Kada je Ajnštajn razvio
opštu teoriju relativnosti,
jedna od posledica njegove teorije
bila je da prostor-vreme
nije samo praznina
već da je sačinjeno od neke materije.
Ta materija je iskrivljena
u prisustvu ogromnih predmeta
poput Sunca.
Ako je ova teorija tačna,
znači da svetlost
kad prolazi pored Sunca
treba da se iskrivi oko njega.
Bila je to iznenađujuća pretpostavka

French: 
La méthode que la plupart 
d'entre nous ont apprise à l'école,
qu'on peut appeler la méthode classique,
est la méthode 
de la déduction hypothétique.
Selon le modèle standard, 
le modèle classique,
les scientifiques développent 
des hypothèses,
ils déduisent des conséquences 
de ces hypothèses,
et ensuite ils vont
dans le monde et disent,
« OK, est-ce que ces conséquences 
sont vraies ? »
Peut-on les observer 
dans le monde naturel ?
Et s'ils ont raison, 
les scientifiques disent,
« Génial, nous savons que 
cette hypothèse est vérifiée. »
Il y a donc de nombreux exemples 
célèbres dans l'histoire de la science
où des scientifiques ont agi
exactement ainsi.
Un des exemples les plus célèbres
est issu du travail d'Albert Einstein.
Quand Einstein a développé 
la théorie de la relativité générale,
une des conséquences de sa théorie
était que l'espace-temps n'était 
pas uniquement une coquille vide
mais qu'il avait, en fait, un tissu.
Et que ce tissu était courbé
en présence d'objets massifs 
comme le soleil.
Donc si cette théorie était vraie, 
ça signifiait alors que la lumière
quand elle passait au niveau du soleil
devrait en fait
se courber autour de lui.
C'était une prédiction plutôt surprenante

Vietnamese: 
và phải mất vài năm 
trước khi các nhà khoa học
có thể kiểm chứng nó
nhưng họ đã kiểm chứng nó vào năm 1919,
và thật lạ, nó đúng là sự thật
Ánh sáng đã thật sự bị bẻ cong
khi nó đi qua mặt trời.
Đây là một sự khẳng định rất lớn 
của lý thuyết này.
Nó được xem như là bằng chứng của sự thật
của ý tưởng mới triệt để này,
và nó được đăng trên rất nhiều tờ báo
trên toàn cầu.
Bây giờ, đôi khi lý thuyết này 
hay mô hình này
được gọi tắt là mô hình giảng giải lo-gíc diễn dịch,
chủ yếu là vì các học giả muốn làm cho
mọi thứ trở nên phức tạp.
Nhưng cũng bởi vì trong trường hợp lý tưởng,
thì đó là định luật.
Vì thế, giảng giải lo-gíc có nghĩa là 
phải làm gì với các định luật.
Và trong trường hợp lý tưởng,
giả thiết không chỉ là một ý tưởng:
lý tưởng, đó là một định luật của tự nhiên.
Tại sao nó lại quan trọng 
khi nó là một định luật của tự nhiên?
Bởi vì nếu là luật,
thì nó không thể bị phá vỡ.
Nếu nó là luật
thì nó sẽ luôn luôn đúng
ở mọi lúc mọi nơi
trong bất cứ trường hợp nào.
Và tất cả các bạn đều biết ít nhất 
một ví dụ của 1 định luật nổi tiếng:

Polish: 
i minęło wiele lat,
zanim naukowcy mogli je przetestować,
ale udało się to w 1919 roku
i założenie to okazało się prawdą.
Światło gwiazd
załamuje się, gdy mija Słońca.
Było to istotnym potwierdzeniem teorii,
i zostało uznane za dowód
na prawdziwość tej radykalnej, nowej myśli
oraz zostało opisane
w prasie całego świata.
Czasami tę teorię czy też model
określa się mianem
"dedukcyjno-nomologicznego",
głównie dlatego, że uczeni lubią 
wszystko komplikować.
Ale również dlatego,
że w idealnym przypadku dotyczy to praw.
Nomologiczny oznacza 
"odnoszący się do praw".
W idealnym przypadku
hipoteza nie jest tylko koncepcją,
jest prawem natury.
Dlaczego ma to znaczenie?
Ponieważ jeśli jest prawem, 
nie może być złamana.
Jeśli jest prawem, będzie prawdziwa
zawsze i wszędzie,
bez względu na okoliczności.
Wszyscy znają przynajmniej jeden
przykład znanego prawa,

Romanian: 
și a fost nevoie de cîțiva ani
pînă să poată fi verificată.
Dar în 1919 au verificat-o
și culmea e că s-a adeverit.
Lumina stelelor chiar se curbează
cînd trece pe lîngă Soare.
A fost o confirmare puternică a teoriei.
A fost considerată dovada
că această nouă și radicală
teorie e adevărată,
iar ziarele din toată lumea
au preluat știrea.
Uneori modelul acesta
e numit „modelul deductivo-nomologic”,
mai întîi pentru că savanților
le place să complice lucrurile,
dar și pentru că în cazul ideal
modelul privește legile.
„Nomologic” înseamnă
că are legătură cu niște legi.
Iar în cazul ideal ipoteza
nu e o simplă idee,
ci o lege a naturii.
De ce contează dacă e o lege a naturii?
Pentru că dacă e o lege,
nu poate fi încălcată.
Dacă e lege, e întotdeauna adevărată,
oricînd și oriunde,
indiferent de circumstanțe.
Cu toții știți cel puțin
un exemplu de lege celebră:

Hungarian: 
és eltartott pár évig,
míg tesztelni tudták,
de 1919-ben sikerült,
és kiderült, hogy igaz.
A csillagfény valóban meggörbül
ahogy megkerüli a Napot.
Ez hatalmas igazolása volt az elméletnek.
Ezt a gyökeresen új feltevést
bizonyítékokkal igazolták,
és számos újságban írtak róla
szerte a világban.
Nos, ezt az elméletet vagy modellt
deduktív nomologikus módszernek is hívják,
ahogyan a tudósok
szeretik bonyolítani a dolgokat.
De azért is hívják így, mert 
törvényszerűségekkel operál.
A nomologikus azt jelenti, 
hogy törvényeken alapul.
Optimális esetben a feltevés 
nemcsak egy ötlet,
hanem egy természeti törvényszerűség.
Miért fontos, hogy 
ez egy természeti törvény?
Azért, mert ha ez egy törvény, 
akkor nem lehet megszegni.
Egy törvény minden esetben érvényes,
minden időben és helyen,
a körülményektől függetlenül.
Mindannyian ismerünk legalább 
egy híres természeti törvényt:

Slovak: 
a trvalo niekoľko rokov, kým ho vedci
boli schopní otestovať,
no urobili to v roku 1919
a pozrite sa, naozaj to platí.
Svetlo z hviezd sa naozaj 
pri pohybe okolo Slnka zakrivuje.
Toto bolo ohromným
potvrdením tejto teórie.
Pokladalo sa to za dôkaz pravdivosti
tejto radikálnej novej myšlienky
a bolo to uverejnené v novinách
po celom svete.
Niekedy tejto teórii 
alebo modelu hovoríme aj
deduktívno-nomologický model,
hlavne preto, že akademici
radi komplikujú veci.
(smiech)
Ale aj preto, že v ideálnom 
prípade sa všetko riadi zákonmi.
Nomologický znamená týkajúci sa zákonov.
V ideálnom prípade hypotéza
nie je iba myšlienkou,
v ideálnom prípade je prírodným zákonom.
Prečo na tom tak záleží?
Pretože, ak ide o prírodný zákon,
nedá sa porušiť.
Vždy bude platiť,
kedykoľvek a kdekoľvek,
nezávisle na podmienkach.
Všetci z vás poznajú aspoň
jeden slávny zákon:

French: 
et ça a pris quelques années 
avant que les scientifiques
ne soient capables de la tester
mais ils l'ont fait en 1919,
et il s'est avéré que c'était vrai.
La lumière des étoiles se courbe bien 
lorsqu'elle passe autour du soleil.
C'était une confirmation 
énorme de la théorie.
Ce fut considéré 
comme une preuve de la vérité
de cette nouvelle idée radicale,
et ce fut écrit dans de nombreux journaux
dans le monde.
Maintenant, parfois 
cette théorie ou ce modèle
est utilisée comme référence 
du modèle déductif-nomologique,
surtout parce que les universitaires
aiment compliquer les choses.
Mais aussi parce que dans le cas idéal, 
il s'agit de lois.
Donc nomologique signifie 
que ça concerne les lois.
Et dans le cas idéal, l'hypothèse 
n'est pas juste une idée :
idéalement, c'est une loi de la nature.
Pourquoi est-ce que ça compte 
que ce soit une loi de la nature ?
Parce que si c'est une loi, 
on ne peut pas la briser.
Si c'est une loi, 
alors ce sera toujours vrai
partout et n'importe quand
quelles que soient les circonstances.
Vous connaissez tous au moins un exemple
de cette fameuse loi :

Russian: 
и потребовалось несколько лет,
прежде чем учёные
смогли проверить его.
Но они это сделали в 1919 году,
и — о чудо! — всё подтвердилось.
Свет звёзд действительно искривляется,
путешествуя вокруг Солнца.
Это было убедительное
подтверждение теории.
Его посчитали
доказательством истинности
этой радикальной новой идеи,
и об этом детально писали в газетах
по всему свету.
Иногда эту теорию или модель
называют дедуктивно-
номологической моделью,
в основном, потому что академики 
любят всё усложнять.
Но также и потому, что, в идеале,
она опирается на законы природы.
«Номологический» означает
«связанный с законами природы».
В идеале, гипотеза —
не просто идея,
это закон природы.
Почему это важно?
Потому что это закон,
и его нельзя нарушить.
Если это закон, он всегда будет верен,
везде и во все времена,
независимо от обстоятельств.
Все вы знаете, по крайней мере,
один знаменитый закон:

Arabic: 
كان هذا تنبؤا مذهلا
و استغرقت سنين قليلة
قبل أن يستطيع العلماء اختبارها
و لكنهم اختبروها في 1919
و كان مدهشا أن يتم اكتشاف أنها حقيقية
فالضوء ينثني أثناء مروره بالشمس
كان هذا تأكيد عظيم للنظرية
و اعتبر أنه دليل على حقيقة
هذه الفكرة الجديدة الجذرية
و قد كتبت في كثير من المجلات حول العالم
في بعض اﻷحيان .. هذه النظرية أو النموذج
يشار اليه باسم "الاستنتاج التقنيني"
يعني ذلك أن اﻷكاديميين يحبون تعقيد اﻷشياء (ضحك)
و لكن أيضا ﻷنه في الحالة المثالية
فانها تتعلق بالقوانين
و " تقنيني" تعني شيئا له علاقة بالقوانين
و في الحالة المثالية فان الفرضية ليست فقط فكرة
و لكنها مثاليا "هي قانون الطبيعة"
لماذا هو مهم أنها قانون الطبيعة؟
ﻷنها اذا كانت قانونا فلا يمكن خرقه
اذا كانت قانونا في دائما حقيقية
في كل اﻷوقات و اﻷماكن
بصرف النظر عن الظروف
و كلكم يعرف على اﻷقل مثالا واحدا لقانون مشهور

Turkish: 
ve biliminsanlarının bunu test etmeleri
birkaç yılı buldu
ama 1919'da test ettiler
ve doğru olduğunu müşahade ettiler.
Yıldızların ışığı güneşin etrafında bükülür.
Bu da, teoremin çok önemli bir ispatı oldu.
Bu, yepyeni radikal bir fikrin
gerçekliğinin ispatı kabul edildi
ve dünya çapında bir çok gazetede yayınlandı.
Şimdi bazen bu teorem yada model,
tümdengelim-nomolojik model olarak adlandırılıyor,
çünkü akademisyenler
işleri karmaşıklaştırmayı severler.
Ama aynı zamanda ideal şartlarda
kurallarla ilgili olduğu için de.
Yani "nomolojik", kural mantığına dayalı anlamına gelir.
Ve ideal şartlarda hipotez yalnızca bir fikir değildir:
bir doğa kanunudur.
Peki doğa kanunu olması neden önemli?
Çünkü kanunsa, çiğnenemez.
Kanunsa, daima her zaman her yerde
şartlar ne olursa olsun
doğru olacaktır.
Ve hepiniz en azından
şu ünlü kanunu bilirsiniz:

Spanish: 
y pasaron muchos años 
antes de que los científicos
pudiesen probarla,
cosa que ocurrió en 1919,
y que resultó ser verdadera.
De hecho, la luz de las estrellas 
se doblan al pasar alrededor del Sol.
Esa fue una gran confirmación 
de la teoría.
Se consideró la prueba de la veracidad
de esta radical nueva idea,
y se publicó en muchos periódicos
en todo el mundo.
A veces esta teoría o modelo
se conoce como 
el modelo nomológico-deductivo,
principalmente porque a los académicos 
les gusta complicar las cosas.
Pero también porque en el caso ideal 
se trata de leyes.
Nomológico significa 
que está relacionado con leyes.
En el caso ideal la hipótesis
no solo es una idea:
idealmente, es una ley natural.
¿Por qué es importante 
que sea una ley natural?
Porque si es una ley 
no puede infringirla.
Si es una ley siempre será verdadera
en todos los tiempos y lugares
sin importar las circunstancias.
Y todos Uds. conocen al menos 
una ley famosa:

Serbian: 
i bilo je potrebno nekoliko godina
da je naučnici ispitaju,
ispitali su je 1919.
i zapravo se ispostavila tačnom.
Svetlost sa zvezda se zaista krivi
dok putuje oko Sunca.
Bila je to važna potvrda ove teorije.
Smatrana je dokazom istinitosti
te nove radikalne ideje
i o tome se pisalo u novinama
širom sveta.
Ponekad se ova teorija ili model
naziva deduktivno-nomološki model,
uglavnom zato što naučnici
vole da zakomplikuju stvari.
Ali i zato što se u savršenim slučajevima
radi o zakonima.
Nomološki znači da je
povezano sa zakonima.
U savršenom slučaju
hipoteza nije puka ideja:
reč je o prirodnom zakonu.
Zašto je važno da bude prirodni zakon?
Zato što, ako je zakon,
ne može biti prekršena.
Ako je zakon, uvek će biti istinita,
bilo kad i bilo gde,
kakve god da su okolnosti.
Svi znate bar jedan primer
poznatog zakona:

Dutch: 
Dat was een vrij verrassende voorspelling
en het duurde een paar jaar
voordat wetenschappers
in staat waren om ze te testen.
Dat gebeurde in 1919
en ze bleek nog waar te zijn ook.
Sterrenlicht buigt af
als het langs de zon passeert.
Dat was een enorme bevestiging
van de theorie.
Het werd beschouwd
als bewijs van de waarheid
van dit radicaal nieuwe idee.
Het werd in vele kranten
over de hele wereld vermeld.
Soms wordt deze theorie 
het deductief-nomologische model genoemd.
Academici zeggen de dingen
nu eenmaal graag een beetje moeilijk.
Maar het gaat in het ideale geval
ook over wetten gaat.
Nomologisch wil zeggen
dat het met wetten te maken heeft.
In het ideale geval is de hypothese
niet alleen zomaar een idee,
in het ideale geval 
is het een natuurwet.
Waarom is dat belangrijk?
Als het een wet is,
kan ze niet worden gebroken.
Als het een wet is,
moet ze altijd waar zijn,
altijd en overal,
maakt niet uit wat de omstandigheden zijn.
Jullie kennen allen ten minste
één voorbeeld van zo’n wet:

Croatian: 
i trebalo je nekoliko 
godina da znanstvenici
budu u mogućnosti testirati ju,
učinili su to 1919.,
te se ispostavila istinitom.
Zvjezdana svjetlost zavija
kako putuje oko Sunca.
To je bila velika potvrda teoriji.
Smatrala se dokazom za istinitost
te radikalne nove ideje,
i izašla je u mnogim novinama
u cijelom svijetu.
Ponekad se ova teorija ili ovaj model
nazivaju deduktivno-nomologični model,
ponajprije zato što znanstvenici vole
komplicirati stvari.
Ali i zato što je u idealnom 
slučaju riječ o zakonu.
Nomologičan znači imati veze sa zakonom.
U idealnom slučaju, 
hipoteza nije samo ideja
nego i prirodni zakon.
Zašto je bitno da je prirodni zakon?
Jer ako je zakon, ne smije biti prekršen.
Ako je zakon onda je uvijek istinit.
u svako doba i na svakom mjestu
bez obzira na okolnosti.
Svi znate barem
jedan primjer poznatog zakona: 

Ukrainian: 
минуло кілька років, поки вчені
змогли його перевірити,
та коли в 1919 році цю гіпотезу
таки перевірили,
то виявилось,
що передбачення було слушним.
Світло справді викривляється,
проходячи біля Сонця.
Це було серйозне підтвердження теорії,
яке слугувало доказом істинності
цієї радикально нової ідеї,
про що тоді чимало писали в газетах
по всій планеті.
Отож, іноді така модель називається
"дедуктивно-номологічна модель",
переважно через те, що вчені
люблять все ускладнювати.
Але також через те, що, в ідеалі,
тут йдеться про закони.
Слово "номологічний" вказує на закон.
Також, в ідеалі, гіпотеза –
це не просто ідея,
в ідеалі, гіпотеза виражає закон природи.
Чому так важливо,
що тут йдеться саме про закон?
Бо закон природи неможливо порушити.
Якщо це закон, то він працюватиме скрізь,
незалежно від часу, місця
чи інших обставин.
Всі ви знаєте принаймні один
знаменитий закон:

Portuguese: 
Esta era uma previsão 
bastante surpreendente
e demorou alguns anos até que os cientistas
pudessem testá-la.
Mas testaram-na em 1919,
e afinal verificou-se ser verdade.
A luz das estrelas é realmente desviada
quando viaja perto do Sol.
Isto foi uma enorme confirmação da teoria.
Foi considerada prova da verdade
desta nova e radical ideia
e foi escrita em muitos jornais
por todo o mundo.
Por vezes esta teoria ou este modelo
é referido como modelo 
dedutivo-nomológico,
apenas porque os académicos 
gostam de complicar as coisas.
Mas também porque, no caso ideal, 
trata-se de leis.
Nomológico significa estar 
relacionado com leis.
E no caso ideal, a hipótese 
não é apenas uma ideia:
idealmente, é uma lei da natureza.
Porque é importante que seja 
uma lei da natureza?
Porque, se é uma lei, 
não pode ser violada.
Se é uma lei, será sempre verdadeira
em todos os tempos e lugares
independentemente das circunstâncias.
E todos vocês conhecem pelo menos
um exemplo de uma lei famosa:

English: 
and it took a few years before scientists
were able to test it
but they did test it in 1919,
and lo and behold it turned out to be true.
Starlight actually does bend
as it travels around the sun.
This was a huge confirmation of the theory.
It was considered proof of the truth
of this radical new idea,
and it was written up in many newspapers
around the globe.
Now, sometimes this theory or this model
is referred to as the deductive-nomological model,
mainly because academics like 
to make things complicated.
But also because in the ideal case, it's about laws.
So nomological means having to do with laws.
And in the ideal case, the hypothesis isn't just an idea:
ideally, it is a law of nature.
Why does it matter that it is a law of nature?
Because if it is a law, it can't be broken.
If it's a law then it will always be true
in all times and all places
no matter what the circumstances are.
And all of you know of at least
one example of a famous law:

Bulgarian: 
и минали няколко години преди учените
да успеят да го тестват.
Това се случило през 1919 г.
и се оказало наистина, че било вярно.
Звездната светлина наистина 
се изкривявала, пътувайки покрай Слънцето.
Това било огромно 
потвърждение на теорията.
Считало се за доказателство за истинността
на тази радикална идея.
За това са писали в много вестници
по света.
Понякога тази теория или модел
се означават като 
дедуктивно-номологичен модел
главно, защото учените 
обичат да правят нещата сложни.
Но също, защото в идеалния случай, 
става дума за закони.
Така че "номологичен" 
означава "свързан със закони".
В най-добрия случай 
хипотезата не е просто идея,
тя е природен закон.
Защо това би било важно?
Защото, ако наистина е закон, 
то той не може да бъде нарушен.
Той винаги ще бъде истина,
по всяко време, навсякъде,
без значение, какви са обстоятелствата.
И всеки един от вас знае 
за поне един пример за известен закон:

Chinese: 
科学家花了很多年
才验证了它，
但是他们确实在1919年进行了验证，
并且结果是正确的。
星光确实在经过太阳附近时被弯曲。
这是对广义相对论的一个重要肯定，
这被认为是对广义相对论
这一新颖理论的证明，
这次验证也被全球许多报纸
报道了。
有时候这些理论和模型
被称为演绎-规律模型（D-N模型），
主要是因为学者喜欢让事情复杂化。
但也是因为在理想状态下，这是法则。
Nomological表示要遵循法则。
在理想情况下，假说不仅仅是一个想法：
它是自然法则。
为什么自然法则很重要呢？
因为法则不能被打破。
法则一定是正确的，
不管何时何地，
不管在什么情况下。
你们大概都知道一个著名的法则：

Thai: 
และมันก็กินเวลาสองสามปี
ก่อนที่นักวิทยาศาสตร์
จะสามารถที่จะทดสอบมันได้
แต่พวกเขาทำการทดสอบในปี 1919
และดูเสียก่อน 
กลายเป็นว่ามันเป็นความจริงซะด้วย
แสงดาวถูกดัดให้โค้งจริงๆ
เมื่อมันเดินทางรอบดวงอาทิตย์
นี่เป็นการยืนยันที่ยิ่งใหญ่ของทฤษฎีนี้
มันได้รับการพิจารณาว่าเป็นข้อพิสูจน์ความจริง
ของความคิดใหม่แสนสุดโต่ง
และมันถูกเขียนถึงในหนังสือพิมพ์หลายฉบับ
ทั่วโลก
ทีนี้ บางครั้งทฤษฎีหรือแบบจำลองนี้
ถูกกล่าวถึงว่าเป็นแบบจำลองแบบกฎของการอนุมาน
(deductive-nomological model)
โดยหลักแล้ว เพราะทางวิชาการ
ชอบที่จะทำสิ่งที่ซับซ้อน
แต่มันก็ยังเป็นเพราะในกรณีที่สมบูรณ์ 
มันเกี่ยวกับกฎเกณฑ์
คำว่า โนโมโลจิคัล (nomological)
หมายถึง เกี่ยวข้องกับกฎเกณฑ์
และในกรณีที่สมบูรณ์ สมมติฐานไม่ได้เป็นแค่ความคิด
โดยสมบูรณ์แล้ว มันคือกฎแห่งธรรมชาติ
ทำไมมันถึงสำคัญ ที่วามันเป็นกฎแห่งธรรมชาติ
เพราะว่า ถ้ามันเป็นกฎแล้ว 
มันก็ไม่สามารถที่จะถูกฝ่าฝืนได้
ถ้ามันเป็นกฎแล้วมันจะเป็นจริงเสมอ
ในทุกเวลาและทุกสถานที่
ไม่ว่าสถานการณ์จะเป็นอย่างไร
และที่คุณทุกคนก็รู้อย่างน้อยหนึ่งตัวอย่าง
ของกฎที่โด่งดัง

iw: 
וזה לקח כמה שנים עד שהמדענים
הצליחו לבחון אותו.
אבל הם בחנו אותו ב-1919,
והפלא ופלא! התברר שהוא מתקיים.
אור כוכבים אכן מתכופף בעוברו ליד השמש.
זה היה אישרור אדיר של התיאוריה.
זה נחשב כהוכחה לאמיתות
הרעיון המהפכני החדש,
וזה התפרסם בהרבה
עיתונים בעולם.
לפעמים התיאוריה או המודל הזה נחשבים
למודל ההיסק הנומולוגי (תורת החוק),
בעיקר בגלל שאנשי אקדמיה 
אוהבים לסבך עניינים.
אבל גם בגלל שבמקרה האידאלי, 
זה קשור בחוקי הטבע.
נומולוגי פירושו שזה קשור בחוקים.
ובמקרה האידאלי, ההיפותיזה היא לא רק רעיון:
במקרה האידאלי, זהו חוק טבע.
מדוע זה חשוב שזה חוק טבע?
כי אם זה חוק, הוא בלתי שביר.
אם זה חוק אז הוא תמיד יהיה נכון
בכל זמן ובכל מקום
לא משנה הנסיבות.
וכולנו מכירים לפחות דוגמא 
אחת של חוק מפורסם:

Chinese: 
而科學家要到好多年後，
才能夠去檢驗理論。
他們在1919年進行測試，
真怪呀，結果證明是真的：
星光行經太陽時，
確實發生彎曲。
這對相對論是很重大的確證，
它被認為對這個全新想法　
提供真實證明，
全球各大報社也爭相報導。
全球各大報社也爭相報導。
現在，這個理論或模式
有時候被稱作「演繹－律則」模式，
主要的原因是
學術界喜歡把事情搞得很複雜，
而且在理想情況下，
這跟「定律」有關。
「律則」就必定跟「定律」有關。
在理想的情況下，
假說不僅是一種想法：
這是自然界的定律。
自然界定律為什麼重要？
因為定律不能被打破。
如果它是定律，就永遠都是正確的，
無論何時何地，
在任何情況下都是正確的。
你們所有人都知道
至少一個著名定律的例子：

Japanese: 
科学者による確認が可能になるまでに
数年かかりましたが
1919年に確認し
なんと理論は正しいと実証されました
太陽の近傍を通る光は
実際に曲がるのです
これが理論を立証する決め手となりました
例の斬新な考えが正しいという
証拠と見なされ
世界中の多くの新聞が
大々的に扱いました
さて この理論あるいはモデルは
演繹的・法則的モデルと
言われたりします
それは主に学者が
事をややこしくするのを好むせいですが
理想的な場合
法則が関わるせいでもあります
つまり法則が関係しているということです
理想的な場合
仮説はただの思いつきではなく
理想的には自然の法則なのです
自然の法則であることが
なぜ重要なのでしょう
もしそれが自然の法則なら
絶対だからです
それがもし法則なら常に
いつでもどこでも
どんな条件下であれ 真なのです
どなたでも有名な法則を
１つはご存じです

Persian: 
چندين سال قبل از اينكه دانشمندان بتوانند آزمايشش كنند،
مطرح شد
ولی وقتی در سال ۱۹۱۹ آزمايش شد...
ديدند آها خودش است! و درست درآمد.
درحقيقت نور ستارگان در گذر از اطراف خورشيد خم می شود.
كه تاييد درست و حسابی برای اين نظريه بود.
و اينگونه اثباتی برای اين فرضيه افراطی جديد
به وجود آمد.
و مقالات زيادی درسرتاسر دنيا در موردش
نوشته شد.
امروزه بعضی وقتها اين نظريه يا مدل
به صورت مدل اصل استنتاجی مطرح می شود.
به اين دليل كه دانشگاهيان دوست دارن چيزهارو پيچيده كنند!
از سوی ديگر به اين دليل كه در اين مثال ايده آل در مورد قوانين هست.
خوب اصل به اين معناست كه بايد با قوانين كار كنيم.
و در اين مثال ايده آل،فرضيات فقط ايده هايی ساده نيستند:
درحالت ايده آل آننا قانون طبيعتی هستند.
خوب چرا اين موضوع قانون طبيعت است؟
چون اگر قانون باشد نمی توان آن را شکست!
اگر قانون باشد در نتیجه هميشه درست است!
در همه زمانها و مكانها
و فرقی هم نمی كند كه با چه موقعيتی روبرو هستيم.
خوب همه شما اقلا يك نمونه از يك قانون مشهور را می شناسيد:

Korean: 
수년이 지난 후에야 과학자들이
실험을 할 수 있었습니다.
1919년에 한 실험에서
이 가설은 사실로 밝혀졌습니다.
별빛은 태양 주변을 지날 때
정말로 휘었습니다.
이는 엄청난 확증이었습니다.
아인슈타인의 과격하고 새로운 이론이
사실이라는 증거로 받아들여졌습니다.
그리고 지구상의 수많은 신문이
이를 보도했습니다.
이제, 이런 이론 혹은 이런 모델은
연역-법칙적 모델이라고 불립니다.
학자들이 말을 어렵게 하는 걸
좋아해서 그래요.
이상적인 경우에
법칙에 관한 것이죠.
법칙적이라는 건
법칙과 관련이 있다는 거죠.
이상적인 경우, 
가설은 그저 생각이 아닙니다.
자연의 법칙이죠.
자연의 법칙인 것은 왜 중요할까요?
법칙이라는 것은
바뀔 수 없기 때문입니다.
만약 법칙이라면
언제나 사실이어야 합니다.
어느 시공간에서든
어떤 상황에서도 사실이어야 합니다.
여러분 모두가 알만한 유명한 법칙은

Italian: 
e ci vollero degli anni 
prima che gli scienziati
fossero in grado di testarla.
Ma lo fecero nel 1919
ed ecco che diventò vera.
La luce stellare si piega davvero 
quando viaggia intorno al sole.
E questa è stata un'enorme 
conferma della teoria.
È stata considerata 
la prova della veridicità
di questa nuova idea radicale
ed è stata riportata in molti giornali
di tutto il mondo.
A volte ci si riferisce a questa teoria 
o a questo modello
col nome di 
"modello nomologico-deduttivo",
principalmente perché agli accademici 
piace fare le cose complicate.
Ma anche perché, nel caso ideale, 
è un modello che riguarda le leggi.
Quindi "nomologico" è qualcosa 
che ha a che fare con le leggi.
E nel caso ideale l'ipotesi non è solamente un'idea:
idealmente, è una legge della natura.
Cosa significa che è 
una legge della natura?
Significa che se è una legge, 
non può essere infranta.
Se è una legge allora sarà sempre vera,
in qualunque tempo e luogo,
a prescindere dalle circostanze.
E tutti voi conoscerete almeno 
un esempio di legge famosa:

Portuguese: 
e, somente depois de alguns anos, 
os cientistas puderam testá-la,
mas fizeram o teste em 1919,
e eis que a teoria provou-se verdadeira.
A luz estelar realmente se curva 
ao passar em torno do Sol.
Foi a grande confirmação da teoria.
Foi considerada a prova da veracidade
dessa nova ideia radical,
e foi registrado em muitos jornais
ao redor do mundo.
Às vezes, porém, 
essa teoria, ou esse modelo,
é chamado de modelo dedutivo-nomológico,
principalmente porque os acadêmicos 
gostam de complicar as coisas,
mas também porque, 
no cenário ideal, trata-se de leis.
"Nomológico" tem a ver com leis.
No cenário ideal, 
a hipótese não é apenas uma ideia.
De forma ideal, é uma lei da natureza.
E por que importa 
que seja uma lei da natureza?
Porque, se é uma lei, 
não pode ser quebrada.
Se é uma lei, sempre será verdadeira, 
em todas as épocas e lugares,
independentemente das circunstâncias.
E todos conhecemos ao menos 
um exemplo famoso de lei:

Persian: 
فرمول معروف انشتين، E=MC2
كه ارتباط بين ماده و انرژی
را بيان می كند.
و اين ارتباط درست است، مهم هم نيست چرا!
خوب به هر حال اين مدل چند مشكل هم دارد.
كه بزرگترينش غلط بودن آن است!
درست نيست.(خنده حاضرين)
می خواهم در مورد سه دليلی صحبت كنم كه چرا غلط است.
اولين دليل، دليل منطقی هست.
كه سفسطه درست بودن نتيجه است.
خوب يک چيز مسخره ديگر نحوه بيان دانشگاهی
فرضيات غلطی است كه ميتوانند پيش بينيهای درست انجام دهند.
فقط به اين دليل كه پيش بينی ها درست درميایند
از لحاظ منطقی به اين معنا نيست كه اثبات انجام شده فرضيه درستی است.
كه برای اين هم مثال خوب از تاريخ علم دارم.
اين تصويری از جهان بطلميوسی هست،
كه زمين در مركز كائنات قرار دارد
و خورشيد و ديگر سيارات حول اون می چرخند.
افراد باهوش زيادی قرنها گمان می كردند
مدل بطلميوسی درست است.
خوب چرا؟

Arabic: 
معادلة اينستاين المشهورة E = mc2 (تكافؤ الكتلة و الطاقة)
و التي تخبرنا ما هي العلاقة
بين الطاقة و الكتلة
و هذه العلاقة حقيقية مهما يحدث
اتضح أن هناك مشاكل عديدة في هذا النموذج
المشكلة الرئيسية أنها غير صائبة .. (ضحك)
انها غير حقيقية (ضحك)
وساتحدث عن ثلاثة أسباب لكونها غير صائبة
السبب اﻷول هو سبب منطقي
انه المغالطة في تأكيد النتيجة
و هذه طريقة اكاديمية براقة أخرى لقول
أن النظريات الكاذبة يمكن أن تؤدي الى توقعات صائبة
فقط ﻷن التوقع كان صائبا
لا يعني أن النظرية صحيحة
و لدي مثال جيد لهذا أيضا و هو أيضا من تاريخ العلم
هذه صورة للكون البطلمي
و فيه اﻷرض في منتصف الكون
و الشمس و الكواكب تدور حولها
أعتقد الكثير من اﻷذكياء لقرون طويلة في النموذج البطلمي
حسنا ...لماذا؟

Serbian: 
Ajnštajnova čuvena jednačina, E=MC2,
koja objašnjava odnos
između energije i mase.
Taj odnos je uvek istinit.
Međutim, postoji nekoliko problema
sa ovim modelom.
Glavni problem je to što je pogrešan.
Prosto nije tačan. (Smeh)
Govoriću o tri razloga
zbog kojih je pogrešan.
Prvi je logički razlog.
To je problem logičke greške
tvrđenja posledice.
I to je moderan, naučnički način da kažemo
da iz netačnih teorija
mogu proisteći tačne pretpostavke.
Ako se utvrdi da je pretpostavka tačna,
zapravo nije logično dokazano
da je teorija tačna.
I za to imam dobar primer,
ponovo iz istorije nauke.
Ovo je slika ptolomejskog svemira
sa Zemljom u središtu svemira
i Suncem i planetama
koji se okreću oko nje.
U ptolomejski model su verovali
mnogi veoma pametni ljudi vekovima.
Zbog čega?

Dutch: 
Einsteins beroemde formule: 
E = m.c2,
die ons vertelt wat de relatie is
tussen energie en massa.
Die relatie geldt altijd en overal.
Nu blijkt echter dat er verschillende 
problemen zijn met dit model.
Het grootste probleem is
dat het verkeerd is.
Het is gewoon niet waar.
(Gelach)
Ik haal drie redenen aan
waarom het verkeerd is.
De eerste reden is een logische reden.
Het is het probleem van de drogreden
‘bevestiging door de consequentie’.
Dat is weer zo’n leuke,
academische manier om te zeggen
dat valse theorieën
juiste voorspellingen kunnen doen.
Dat een voorspelling uitkomt,
is nog geen logisch bewijs
dat de theorie klopt.
Een goed voorbeeld komt ook weer
uit de geschiedenis van de wetenschap.
Dit is een beeld
van het Ptolemeïsche universum
met de aarde in het midden ervan
terwijl de zon en de planeten
errond draaien.
Het Ptolemeïsche model
werd vele eeuwen lang
door veel heel slimme mensen geloofd.
Waarom?

French: 
la célèbre équation d'Einstein, 
E=mc²,
qui nous dit quelle est la relation
entre l'énergie et la masse.
Cette relation est vraie 
quoi qu'il arrive.
Maintenant, il s'avère qu'il y a 
plusieurs problèmes avec ce modèle.
Le principal problème est qu'il est faux.
Ce n'est tout simplement pas vrai. 
(Rires)
Je vais vous parler des trois raisons 
pour lesquelles c'est faux.
La première raison 
est une raison logique.
C'est le problème de l'illusion 
d'affirmer le conséquent.
C'est une autre façon fantaisiste 
et académique de dire
que de fausses théories 
peuvent faire de vraies prédictions.
Donc, simplement 
parce qu'une prédiction est vraie
ça ne prouve pas de manière logique
que la théorie est correcte.
J'ai aussi un bon exemple de ça, 
encore issu de l'histoire de la science.
C'est une image de l'univers Ptolémaïque
avec la Terre au centre de l'univers
et le soleil et les planètes autour.
Le géocentrisme
était considéré comme vrai
par de nombreuses personnes très 
intelligentes pendant de nombreux siècles.
Pourquoi ?
Eh bien, la réponse est parce qu'il est 
constitué de nombreuses prédictions

Ukrainian: 
відоме рівняння Ейнштейна,
E=MC2,
яке відображає відношення
між енергією та масою.
І це відношення істинне за будь-яких умов.
Проте виявилось, що є певні проблеми
з гіпотетико-дедуктивною моделлю.
Основна з них – ця модель хибна.
Вона просто помилкова.
(Сміх)
Я наведу три причини,
чому вона помилкова.
Перша причина – логічна.
Тут помилка, відома як
ствердження консеквента.
Це термінологічно витончений спосіб
висловити думку,
що хибні теорії можуть вести
до істинних передбачень.
Отож, істинність передбачень
ще не є логічним доказом
істинності теорії.
На думку спадає хороший приклад,
також взятий з історії науки.
Це зображення птолемеївської системи,
де Земля розташована в центрі Всесвіту,
а Сонце й інші планети
рухаються навколо неї.
Птолемеївську систему підтримували
багато розумних людей
впродовж багатьох сторіч.
Гаразд, а чому?

Chinese: 
愛因斯坦的著名方程式：
E 等於 MC 平方。
告訴我們能量與質量的關係，
告訴我們能量與質量的關係，
而那個關係無論如何都是正確的。
但是，我們後來發現
一些有關這個模式的問題，
主要的問題是，它是錯的。
這並不是正確的。（笑聲）
我要舉出三個原因，
說明它為何是錯。
第一個是邏輯上的原因，
這是有關肯定後件謬誤的問題，
(affirming the consequent)
那是另一個異想天開的、
學術上的說法，
就是錯誤的理論
也可得到正確的預測結果，
所以即使預測正確，
邏輯上也未能證明
理論是正確的。
我可以再舉一個
科學史上很好的例子，
這是一張托勒密宇宙的圖片，
地球處於宇宙的中心，
而太陽及其他行星圍繞著地球運轉。
很多聰明人都相信
托勒密宇宙模型，
已有幾個世紀了。
嗯，為什麼呢？

Portuguese: 
a famosa equação de Einstein, E=mc²,
que nos diz qual é a relação
entre energia e massa.
E essa relação é absolutamente verdadeira.
Acontece que há alguns 
problemas nesse modelo.
O principal problema 
é que ele está incorreto.
Simplesmente não é verdadeiro. (Risos)
E vou falar de três razões 
pelas quais ele é incorreto.
A primeira é uma razão lógica.
É o problema da falácia 
da afirmação do consequente.
Essa é outra forma 
elegante e acadêmica de dizer
que falsas teorias podem 
fazer deduções verdadeiras.
Então, não é porque a dedução se comprova
que provamos, de forma lógica, 
que a teoria está correta.
Também tenho um bom exemplo disso, que, 
mais uma vez, vem da história da ciência.
Esta é uma ilustração 
do universo de Ptolomeu,
com a Terra sendo o centro do universo
e o Sol e os planetas 
girando em torno dela.
O modelo de Ptolomeu foi tido como correto
por muitas pessoas inteligentes, 
durante muitos séculos.
Por quê?

Thai: 
สมการที่โด่งดังของไอสไตน์ E=MC2
ซึ่งบอกเราว่าความสัมพันธ์
ระหว่างพลังงานและมวลคืออะไร
และความสัมพันธ์นั้นก็จริงไม่ว่าจะอย่างไร
ทีนี้ มันกลายเป็นว่า แบบจำลองนี้มีปัญหา
อยู่สองสามอย่าง
ปัญหาหลักคือมันผิด
มันก็แค่ไม่จริง (เสียงหัวเราะ)
และฉันกำลังที่จะบรรยายเกี่ยวกับอีกสามเหตุผล
ว่าทำไมมันผิด
เหตุผลแรกคือเหตุผลทางตรรกะ
มันเป็นปัญหาแห่งความคิดผิดๆ
เกี่ยวกับการยืนยันผลที่ตามมา
นั่นเป็นอีกหนึ่งความคิดผิดๆ 
เป็นการพูดอย่างนักวิชาการ
ว่าทฤษฎีที่ผิดสามารถให้การคาดเดาที่ถูกได้
แค่เพียงเพราะการคาดเดาออกมาถูก
ไม่ได้พิสูจน์ด้วยตรรกะจริงๆ ว่าทฤษฎีนั้นถูกต้อง
และฉันมีตัวอย่างด้วยเช่นกัน
อีกครั้ง จากประวัติศาสตร์ของวิทยาศาสตร์
นี่คือรูปภาพของจักรวาลของปโตเลมี
ที่มีโลกอยู่ศูนย์กลางจักรวาล
และดวงอาทิตย์และดาวเคราะห์อื่นๆ
โคจรไปรอบๆ มัน
แบบจำลองแบบปโตเลมีได้รับความเชื่อถือ
โดยคนฉลาดมากมาย เป็นเวลาหลายศตวรรษ
เพราะอะไรล่ะ

Hungarian: 
Einstein híres képletét: E=mc2
ami megmutatja,
milyen kapcsolat van
az energia és a tömeg között.
A képlet minden körülmények között igaz.
Most azonban kiderül, hogy több 
probléma is adódik ezzel a modellel.
A legfőbb probléma, hogy nem helyes.
Egyszerűen nem az. (Nevetés)
Most pedig három okot fogok 
bemutatni, amiért nem helyes.
Az első egy logikai ok.
Ez a következtetés 
téves megerősítésének problémája.
Egy tudományos szójárás szerint,
hogy hamis elméletekkel is,
tehetünk igaz jövendöléseket.
Tehát ha a jóslat beigazolódik,
az még nem bizonyítja logikusan, 
hogy az elmélet helyes.
Van egy remek példám is erre, 
ismét a tudománytörténetből.
Ezen a képen a ptolemaioszi 
univerzumot látjuk,
a világ középpontjában a Földdel,
s e körül kering a Nap és a többi bolygó.
A ptolemaioszi világképben
számos híres elme hitt 
évszázadokon keresztül.
Nos, miért?

Polish: 
równanie Einsteina: E=MC2,
które pokazuje związek
pomiędzy energią a masą.
Związek ten zawsze musi być prawdziwy.
Okazuje się jednak, 
że jest kilka problemów z tym modelem.
Podstawowy problem - jest błędny.
Nie jest prawdziwy. (Śmiech)
Przedstawię trzy przyczyny
dlaczego jest błędny.
Pierwszy powód jest logiczny.
To błędne rozumowanie
związane z potwierdzeniem przez wynik.
To kolejny wymyślny,
uczony sposób powiedzenia,
że fałszywe teorie mogą prowadzić 
do prawdziwej prognozy.
To, że prognoza
okazuje się prawdziwa,
nie dowodzi to logicznie, 
że teoria jest prawidłowa.
Mam tu dobry przykład z historii nauki.
To jest obraz wszechświata Ptolemeusza
z Ziemią jako centrum wszechświata
i krążącego wokół niej
Słońca oraz planet.
W model Ptolemeusza
wierzyło wiele mądrych osób
przez wiele wieków.
Dlaczego?

Korean: 
아인슈타인의 방정식
E=MC²입니다.
이것이 말해주는 바는
에너지와 질량의 관계죠.
이 관계는 어찌되었든 사실입니다만
지금은 이 이론에 관한
몇 가지 오류가 밝혀졌습니다.
가장 큰 문제는 틀렸다는 거죠.
맞지 않아요.
(웃음)
이게 왜 틀렸는지 
세가지 이유를 말씀드릴게요.
첫 번째로는, 
논리적인 이유에서 틀린 겁니다.
결과를 단언하는 오류를 범한 것이죠.
즉 또 하나의 공상이며,
학문적으로 말하면
잘못된 가설이 올바른 예측을
할 수도 있는 것이죠.
그러니까 예측이 맞다고 해서
이론도 옳다고 
논리적으로 증명되는 것은 아닙니다.
좋은 예시가 하나 있는데요,
역시 과학사에 있던 일입니다.
이 그림은 
프톨레마이오스의 우주입니다.
지구가 우주의 중앙에 있고
태양과 다른 행성이
주변을 돌고 있죠.
프톨레마이오스의 이론은 수 세기동안
대부분 지식인이 사실로 믿었습니다.
왜일까요?

Spanish: 
La famosa ecuación de Einstein, E=mc2,
que explica la relación
entre la energía y la masa.
Y esa relación siempre será verdadera.
Resulta que hay muchos 
problemas con este modelo.
El mayor problema es que es erróneo.
Simplemente falso.
(Risas)
Y daré tres razones
por la que es erróneo.
La primera es una razón lógica.
Es el problema de la falacia 
de afirmar una consecuencia.
Esa es una forma más rimbombante 
o académica de decir
que las teorías falsas pueden 
hacer predicciones verdaderas.
Solo por el hecho de que 
una predicción se haga realidad
no prueba lógicamente
que la teoría sea correcta.
Y tengo un buen ejemplo, nuevamente 
a partir de la historia de la ciencia.
Esta es una imagen 
del universo de Ptolomeo,
con la Tierra en el centro del universo
y el Sol y los planetas 
girando a su alrededor.
Mucha gente inteligente 
durante muchos siglos,
creyeron en el modelo de Ptolomeo.
¿Por qué?

Turkish: 
Kütle ve enerji arasındaki ilişkiyi anlatan
Eistein'ın ünlü denklemi:
Ve bu eşitlik her durumda doğrudur.
Ama yine de bu modelde bir kaç sorun çıkartıyor.
En önemli problem yanlış olması.
Yani sadece doğru değil.
Neden yanlış olduğuna dair
üç sebepten bahsedeceğim.
İlki bir mantık hatası.
Öngörülen sonuç hatalı.
Bu, "yanlış teoremler doğru öngörülerde bulunabilir"
demenin
daha başka fantastik ve akademik bir yolu.
Yani sadece sonucun doğru çıkması
mantıksal olarak
teoremin gerçekten doğru olduğunu kanıtlamaz.
Ve bununla ilgili de iyi bir örneğim var,
yine bilim tarihinden.
Bu, Batlamyus'un evreni
Dünya evrenin merkezinde,
güneş ve gezegenler etrafında dönüyor.
Batlamyus modeline yüzyıllar boyunca
birçok, çok zeki insan inandılar.
Peki neden?

Portuguese: 
a famosa equação de Einstein, E=mc2,
que nos diz qual a relação
entre energia e massa.
Essa relação é verdadeira 
em qualquer caso.
No entanto, surgem alguns problemas 
com este modelo.
O maior problema é que está errado.
(Risos)
Simplesmente não é verdade.
(Risos)
Vou dar-vos três razões 
para que esteja errada.
A primeira é uma razão lógica.
É o problema da falácia
de afirmar a consequência.
É uma forma elegante 
e académica de dizer
que teorias falsas podem fazer
previsões verdadeiras.
Só porque a previsão é verdadeira
não prova de forma lógica 
que a teoria está correcta.
Tenho também um bom exemplo disso,
de novo da história da ciência.
Isto é uma imagem do universo de Ptolomeu
com a Terra no centro do universo
e o Sol e os planetas à sua volta.
O modelo ptolomaico foi aceite
por muitas pessoas muito inteligentes,
durante muitos séculos.
Bem, porquê?

Vietnamese: 
Phương trình nổi tiếng của Einstein
E=MC2,
phương trình nói lên mối quan hệ
giữa năng lượng và khối lượng.
Và bất kể như thế nào thì mối quan hệ đó là đúng.
Bây giờ, thành ra, mặc dù,
có vài vấn đề với mô hình này.
Vấn đề chính là nó sai.
Nó không đúng.
(Cười lớn)
Và tôi sẽ nói về 3 lý do 
tại sao nó sai.
Lý do thứ nhất là về lo-gíc.
Nó là sự sai lầm của việc ảo tưởng
khẳng định kết quả.
Đó là một cách thú vị khác, 
một cách hàn lâm khi nói
lý thuyết sai lầm đó 
có thể dẫn đến một dự đoán đúng.
Vì thế, chỉ vì dự đoán đó đúng
cũng không thực sự hợp lý khi
chứng minh rằng lý thuyết đó đúng.
Và tôi cũng có một ví dụ hay về điều này,
cũng là từ lịch sử khoa học.
Đây là một bức ảnh của vũ trụ
thuộc triều đại Ptolemy
với Trái đất là trung tâm của vũ trụ
và Mặt trời và các hành tinh 
đi xung quanh nó.
Mô hình của triều đại Ptolemy 
đã được tin tưởng
bởi rất nhiều những người thông minh
trong nhiều thế kỷ,
Vâng, tại sao?

Romanian: 
ecuația lui Einstein, E = m·c²,
care ne dă relația
dintre energie și masă.
Această relație e adevărată orice-ar fi.
Totuși, acest model
are mai multe probleme.
Problema cea mai mare
e că modelul e greșit.
Pur și simplu nu e adevărat. (Rîsete)
Vă voi da trei motive
pentru care modelul e greșit.
Primul motiv e unul logic.
E vorba de eroarea
de afirmare a consecventului.
Denumirea e pompoasă și academică,
dar înseamnă că o teorie falsă
poate face predicții adevărate.
Simplul fapt că predicția s-a adeverit
nu dovedește logic că teoria e corectă.
Și am un exemplu bun și pentru asta,
tot din istoria științei.
Iată un desen al universului lui Ptolemeu,
cu Pămîntul în mijlocul universului
și Soarele și planetele rotindu-se în jur.
Modelul geocentric a fost crezut
de oameni foarte inteligenți, multe secole.
De ce oare?

Croatian: 
Einsteinovu slavnu jednadžbu E=MC2,
koja nam pokazuje vezu
između energije i mase.
A ta je veza istinita u svakom slučaju.
Ispostavilo se da postoji
nekoliko problema kod ovog modela. 
Glavni problem je da je netočna.
Jednostavno nije istinita. (Smijeh)
A ja ću ispričati
tri razloga zašto je netočna.
Prvi je razlog logičan.
Problem je u pogrešci
potvrđivanja posljedičnog.
To je maštoviti način, 
akademski način da se kaže
kako pogrešna teorija može 
imati istinita predviđanja.
Samo zato što se predviđanje obistinilo
ne znači da logično
dokazuje ispravnost teorije.
Imam za to dobar primjer,
ponovno iz povijesti znanosti. 
Ovo je slika Ptolemejevog sustava
sa Zemljom u središtu svemira
te Suncem i planetima 
koji se gibaju oko nje.
U Ptolomejev su sustav vjerovali
mnogi učeni ljudi kroz stoljeća.
Zašto?

Russian: 
Эйнштейновское уравнение E=MC2,
говорящее о соотношении
энергии и массы.
Это соотношение будет верным
несмотря ни на что.
Как оказалось, у этой модели
есть несколько недостатков.
Главный из них —
то, что она ошибочна.
Она просто-напросто неверна. (Смех)
На это есть три причины,
и я их сейчас назову.
Первая причина — логическая.
Проблема в логической ошибке,
называемой подтверждением консеквента.
Это очередной затейливый
научный термин,
означающий, что ложные теории
могут давать верные прогнозы.
То, что прогноз сбывается,
не доказывает логически,
что теория верна.
У меня есть хороший пример — 
снова из истории науки.
Это изображение Птолемеевой
системы мира,
где Земля находится в центре вселенной,
а Солнце и планеты вращаются вокруг неё.
Модель Птолемея принималась
многими очень умными людьми
на протяжении веков.
Почему?

Slovak: 
Einsteinovu slávnu rovnicu E=MC2,
ktorá hovorí o vzťahu
medzi energiou a hmotnosťou.
Tento vzťah platí nech sa deje čokoľvek.
No zisťujeme, že s týmto
modelom sú isté problémy.
Hlavným problémom je, že je chybný.
(smiech)
Jednoducho neplatí.
Uvediem tri dôvody, prečo je chybný.
Prvý dôvod je logický.
Problémom je mylnosť argumentácie.
Je to len ďalší akademický 
spôsob ako povedať,
že z chybných teórií môžeme 
vyvodiť platné predpoklady.
Takže potvrdenie platnosti predpokladu
ešte logicky nedokazuje, 
že daná teória je správna.
Na toto mám tiež dobrý príklad,
znovu niečo z histórie vedy.
Toto je obrázok z ptolemaiovského
ponímania vesmíru,
kde Zem je stredom vesmíru
a Slnko a planéty okolo neho obiehajú.
Ptolemaiovskému modelu verilo
mnoho inteligentných 
ľudí po mnoho storočí.
Prečo?

Italian: 
la famosa equazione di Einstein, E=MC2,
che ci dice quale relazione esiste
tra energia e massa
e che quella relazione è vera 
a prescindere da tutto.
Tuttavia si scopre che ci sono 
diversi problemi con questo modello.
Il problema principale è che è sbagliato.
Semplicemente non è vero. 
(Risate)
Vi dirò i tre motivi per cui 
questo modello è sbagliato.
Il primo è un motivo logico.
È il problema della fallacia 
dell'affermazione del conseguente.
Che è un altro modo estroso 
degli accademici per dire
che teorie false possono produrre 
previsioni vere.
Quindi solo perché 
una previsione si avvera,
secondo la logica ciò non implica 
che la teoria sia corretta.
Ho un buon esempio anche di questo, 
tratto sempre dalla storia della scienza.
Questa è un'immagine 
dell'universo tolemaico,
con la Terra al centro dell'universo
e il sole e i pianeti 
che le girano intorno.
Il modello Tolemaico 
è stato preso per buono
per molti secoli da persone 
molto intelligenti.
Perché?

iw: 
המשוואה המפורסמת של איינשטיין: E=mc²,
האומרת לנו מהו הקשר
בין אנרגיה ומסה.
וקשר זה נכון לא משנה מה.
כעת מתברר שיש מספר בעיות במודל זה.
הבעיה המרכזית היא שהוא לא נכון.
הוא פשוט לא נכון. (צחוק)
ואני אפרט שלוש סיבות מדוע הוא לא נכון.
הסיבה הראשונה היא סיבה הגיונית.
זוהי הבעיה של הכישלון באישרור המסקנה.
זו דרך יותר מגונדרת 
ואקדמית לומר שתיאוריות
לא נכונות יכולות 
לעשות חיזויים נכונים.
כך שרק בגלל שחיזוי מתאמת,
אין זו הוכחה לוגית שהתיאוריה נכונה.
ויש לי דוגמא טובה גם לזה, 
שוב מההיסטוריה של המדע.
זוהי תמונה של היקום של תלמי
כאשר הארץ היא במרכז היקום
והשמש וכוכבי-הלכת חגים סביבה.
רבים וחכמים האמינו במודל
של תלמי במשך מאות שנים.
מדוע?

Chinese: 
爱因斯坦的著名等式，E=mc^2，
它告诉了我们能量和
质量的关系。
这个关系在任何情况下都成立。
但结果表明，
似乎这个模型有一些问题。
最主要的问题就是这个模型是错的。
它不是正确的。
（笑声）
我想讲讲三个原因，
为什么说它是错的。
第一个是逻辑问题。
问题在于荒谬地断定结果。
这是另一种幻想，用学术术语称为
错误的理论得出正确的预测。
所以仅仅因为预测是正确的，
并不能从逻辑上证明理论是正确的。
科学史上有一个很好的例子。
这是一幅展现托勒密宇宙的图，
地球在宇宙中心，
太阳和行星都围绕它运行。
托勒密模型在多个世纪中
都被很多聪明人所接纳。
为什么？

Bulgarian: 
прочутото уравнение на Айнщайн E=mc2,
което ни показва връзката
между енергията и масата.
И тази връзка е вярна 
без значение какво се случва.
Оказва се, обаче, че има 
няколко проблема с този модел.
Главният от които, е че е грешен.
Просто не е верен. (Смях)
Ще ви спомена три причини за това.
Първата е свързана с логиката.
Това е проблемът със заблудата 
за определяне на последствието.
Това е още един фин начин 
по научно да кажем,
че грешните теории могат да водят 
до верни предсказания.
Само защото предсказанието е вярно
не означава, че теорията е правилна.
Имам добър пример от 
историята на науката и за това.
Това е снимка на строежа 
на Вселената на Птолемей.
Земята е в центъра,
а Слънцето и планетите 
се въртят около нея.
Моделът на Птолемей е бил подкрепян
от огромна част умни хора векове наред.
Защо?

English: 
Einstein's famous equation, E=MC2,
which tells us what the relationship is
between energy and mass.
And that relationship is true no matter what.
Now, it turns out, though, that there 
are several problems with this model.
The main problem is that it's wrong.
It's just not true. (Laughter)
And I'm going to talk about
three reasons why it's wrong.
So the first reason is a logical reason.
It's the problem of the fallacy
of affirming the consequent.
So that's another fancy, academic way of saying
that false theories can make true predictions.
So just because the prediction comes true
doesn't actually logically
prove that the theory is correct.
And I have a good example of that too, 
again from the history of science.
This is a picture of the Ptolemaic universe
with the Earth at the center of the universe
and the sun and the planets going around it.
The Ptolemaic model was believed
by many very smart people for many centuries.
Well, why?

Japanese: 
アインシュタインの有名な関係式 E=mc2
エネルギーと質量が
どんな関係か示してくれる式です
そしてその関係は
どんな時も必ず成り立ちます
ところが このモデルには
いくつかの問題があります
主な問題は それが間違っているということ
真ではないのです（笑）
間違いだという根拠を３つお話しします
まずは論理上の問題
後件肯定の虚偽という問題です
これもまた凝った学術的な言い方ですが
要は
誤った理論からでも
真の予測は可能だと言うことです
つまり予測が真であるからと言って
その理論が正しいという
論理的な証明にはなりません
これについても科学史に良い例があります
こちらはプトレマイオスの宇宙の図です
地球が宇宙の中心にあり
太陽と惑星がその周りを回っています
プトレマイオスの説は何世紀もの間
非常に聡明な多くの人々に
信じられていました
何故でしょうか？

Croatian: 
Odgovor je zato što je imao
mnoga predviđanja koja su se obistinila. 
Ptolemejev sustav omogućio je astronomima
da naprave točna predviđanja
o gibanjima planeta,
isprva mnogo točnija predviđanja
od Kopernikove teorije
koju danas smatramo istinitom. 
To je jedan od problema udžbeničkog modela.
Drugi problem je praktične prirode,
a to su pomoćne hipoteze.
Pomoćne su hipoteze pretpostavke
koje znanstvenici stvaraju
a da ih jesu ili nisu
pri tom svjesni. 
Jedan važan primjer ovoga
Kopernikov je model
koji je u konačnici 
zamijenio Ptolomejev sustav.
Kada je Nikola Kopernik tvrdio,
da Zemlja nije u središtu Svemira,
nego je Sunce u središtu Sunčeva sustava,
a Zemlja kruži oko Sunca.
Znanstvenici su smatrali 
da ako je to istina
trebali bismo moći otkriti gibanje
Zemlje oko Sunca.
Ovaj slajd ovdje prikazuje koncept
poznat kao zvjezdana paralaksa.

Japanese: 
答えは その説から真の予測が
数多くできたからです
プトレマイオスの体系のおかげで
天文学者は惑星運動を
正確に予測できました
実際 当初の予測は
現在の私たちが真と考える地動説より
正確なものでした
これが教科書モデルの
問題点の１つ目です
２つ目は実務上の問題
補助仮説の問題です
補助仮説とは
科学者が持つ前提のことですが
彼ら自身も意識していないかもしれません
これについて重要な例を
最終的に天動説の座を引き継いだ
地動説からご紹介します
ニコラウス・コペルニクスが
地球は宇宙の中心ではなく
太陽が太陽系の中心で
地球は太陽の周りを移動している
と言った時 科学者たちは
こう言いました
「いいかいニコラウス それがもし本当なら
太陽の周りを回る地球の運動を
検出できることになる」
こちらは年周視差として知られる
概念の説明です

iw: 
התשובה היא בגלל שרבים מחיזויו התאמתו.
המערכת של תלמי איפשרה לאסטרונומים
לבצע חיזויים מדוייקים 
של תנועות כוכבי-הלכת,
בהתחלה אפילו יותר מדוייקים
מאשר התיאוריה של קופרניקוס 
שכיום אנו אומרים שהיא נכונה.
לכן זו בעיה ראשונה עם מודל ספר-הלימוד.
בעיה שניה היא בעיה מעשית,
והיא בעיה של הנחות עזר.
הנחות עזר הן הנחות שהמדענים
מניחים ושהם עשוייים
להיות או לא להיות 
מודעים לכך שהם מניחים.
דוגמא בולטת לכך מגיעה
מהמודל של קופרניקוס,
אשר החליפה בסוף את השיטה של תלמי.
לכן כאשר ניקולאוס קופרניקוס אמר
שהארץ אינה מרכז היקום,
שהשמש היא מרכז מערכת השמש
ושהארץ חגה סביב השמש,
המדענים אמרו, טוב, 
אם זה נכון, אנו צריכים
להיות מסוגלים למצוא את
תנועת הארץ סביב השמש.
שקופית זו מתארת תפיסה
הידועה בתור היסט כוכבי.

Italian: 
La risposta è: perché faceva un sacco 
di previsioni che si sono avverate.
Il sistema tolemaico 
ha consentito agli astronomi
di fare previsioni accurate 
sul movimento dei pianeti.
Previsioni addirittura 
più accurate di quelle
venute con la teoria copernicana, 
che noi adesso riteniamo vera.
Questo è il primo problema 
con il modello da manuale.
Un secondo problema è di natura pratica,
ed è il problema delle ipotesi ausiliarie.
Le ipotesi ausiliarie sono delle ipotesi
che gli scienziati fanno
consapevoli o meno del fatto 
che le stiano facendo.
Un esempio importante
viene dal modello copernicano,
che ha sostituito il modello tolemaico.
Quando Niccolò Copernico disse
che in realtà non era la Terra 
il centro dell'universo,
ma che il sole stava al centro 
del sistema solare
e che la Terra si muoveva intorno al sole,
gli scienziati dissero: 
"Ok, Niccolò, se questo è vero
dovremmo essere in grado 
di notare il movimento
della Terra intorno al Sole".
Questa slide illustra un concetto
conosciuto come "parallasse stellare".

English: 
Well the answer is because it made 
lots of predictions that came true.
The Ptolemaic system enabled astronomers
to make accurate predictions
of the motions of the planet,
in fact more accurate predictions at first
than the Copernican theory
which we now would say is true.
So that's one problem with the textbook model.
A second problem is a practical problem,
and it's the problem of auxiliary hypotheses.
Auxiliary hypotheses are assumptions
that scientists are making
that they may or may not even
be aware that they're making.
So an important example of this
comes from the Copernican model,
which ultimately replaced the Ptolemaic system.
So when Nicolaus Copernicus said,
actually the Earth is not the center of the universe,
the sun is the center of the solar system,
the Earth moves around the sun.
Scientists said, well okay, Nicolaus, if that's true
we ought to be able to detect the motion
of the Earth around the sun.
And so this slide here illustrates a concept
known as stellar parallax.

Polish: 
Ponieważ urzeczywistniał wiele prognoz.
System Ptolemeusza pozwolił astronomom
dokładnie prognozować ruchy planety,
nawet początkowo dokładniej
niż teoria Kopernika,
którą teraz nazywamy prawdziwą.
To jeden problem z modelem podręcznikowym.
Drugi problem jest praktyczny
i dotyczy hipotez pomocniczych.
Hipotezy pomocnicze to przypuszczenia,
które naukowcy tworzą,
nie zawsze zdając sobie z tego sprawę.
Znaczący tego przykład
pochodzi od modelu Kopernika,
który finalnie 
zastąpił system Ptolemeusza.
Kiedy Kopernik stwierdził,
że Ziemia tak naprawdę
nie jest centrum wszechświata,
Słońce jest centrum układu słonecznego,
a Ziemia krąży wokół Słońca,
naukowcy powiedzieli: 
"Mikołaju, jeśli to prawda,
powinniśmy wykryć ruch
Ziemi wokół Słońca".
Ten slajd pokazuje koncepcję
znaną jako paralaksa gwiezdna.

Portuguese: 
A resposta é que ele fez muitas previsões 
que se revelaram verdadeiras.
O sistema ptolomaico 
permitiu aos astrónomos
fazer previsões precisas
dos movimentos do planeta,
de facto mais precisas de início
do que a teoria de Copérnico
que agora diríamos ser verdadeira.
Então há um problema 
com o modelo do manual.
Um segundo problema é prático,
e é a questão das hipóteses auxiliares.
As hipóteses auxiliares são assumpções
que os cientistas andam a fazer
podendo estar ou não 
conscientes de que as fazem.
Um importante exemplo disto
vem do modelo de Copérnico,
que substituiu o sistema ptolomaico.
Quando Nicolau Copérnico afirmou
que a Terra não é o centro do universo,
que o Sol é o centro do sistema solar,
que a Terra se move em torno do Sol,
os cientistas disseram: 
"Nicolau, se isso é verdade
"devemos ser capazes
de detectar o movimento
"da Terra em torno do Sol".
Este diapositivo ilustra um conceito
conhecido como paralaxe estelar.

Dutch: 
Omdat het veel voorspellingen maakte
die uitkwamen.
Het Ptolemeïsche systeem 
liet astronomen toe
planetenbewegingen nauwkeurig 
te voorspellen.
In feite gaf het eerst
meer accurate voorspellingen
dan de Copernicaanse theorie
waarvan we nu zeggen dat ze waar is.
Dat is één probleem van het leerboekmodel.
Een tweede probleem
is een praktisch probleem,
het probleem van hulphypothesen.
Hulphypothesen zijn aannames
die wetenschappers maken
terwijl ze er zich soms niet
bewust van zijn dat ze ze maken.
Een belangrijk voorbeeld hiervan
komt van het Copernicaanse model,
dat uiteindelijk
het Ptolemeïsche systeem verving.
Toen Nicolaus Copernicus zei
dat de Aarde niet 
het centrum van het universum was,
maar dat de zon het centrum was
van het zonnestelsel
en de Aarde om de zon bewoog,
zeiden wetenschappers:
“Oké, Nicolaus, als dat waar is
moeten we in staat zijn om de beweging
van de aarde rond de zon te detecteren.”
Deze dia hier illustreert
het concept 'stellaire parallax'.

Persian: 
خوب جواب اين است كه بسياری از پيش بينيهای اين مدل درست از آب درآمده.
سيستم بطلميوسی ستاره شناسان را قادر ساخت تا
پيش بينيهای دقيقی از حركت ديگر كرات انجام دهند
در حقيقت پيشبينی هایی دقيقتر از قبل.
بعد از آن نظريه كوپرنيكی بود كه دنيا ميگفت درست است.
خوب اين يکی از مشكلات مدل جزوه ای است.
مشكل بعدی مشكل كاربرديست،
و آن مشكل، درمورد فرضيات كمكی است.
فرضيات كمكی حدسياتی هستند
كه دانشمندان می سازند بصورت
آگاهانه يا حتی نا آگاهانه .
خوب يک مثال خوب در اين زمينه
مدل كپرنيك هست،
كه در نهايت جايگزين مدل بطلميوسی شد.
وقتی نيكلاس كپرنيك می گوید
در واقع زمين مركز گيتی نيست
و خورشيد مرکز منظومه خورشيدی است
و زمين حول خورشيد حركت می كند؛
دانشمندان می گویند،بسيار خوب! اگر نيكولاس درست بگوید
بايد بتوانيم حركت زمين حول خورشيد
را رديابی كنيم.
و اين اسلايد مفهومی كه تحت عنوان پارالكس ستاره ای
شناخته می شود را نشون ميدهد .

Vietnamese: 
Là bởi vì nó làm cho 
rất nhiều dự đoán trở thành sự thật.
Hệ thống Ptolemy 
cho phép các nhà thiên văn học
đưa ra các dự đoán chính xác
về sự chuyển động của hành tinh,
trên thực tế, nhiều dự đoán chính xác hơn lúc đầu
so với lý thuyết Copernicus
mà hiện tại chúng ta cho là đúng.
Và đó là một vấn đề 
của mô hình sách giáo khoa.
Vấn đề thứ hai là vấn đề thực tiễn,
và nó là vấn đề của các giả thiết phụ trợ.
Các giả thiết phụ trợ là những giả định
mà các nhà khoa học đang thực hiện
mà họ có thể có hoặc không có ý thức
rằng họ đang thực hiện nó.
Một ví dụ quan trọng của vấn đề này
là mô hình Copernicus,
cuối cùng đã thay thế hệ thống Ptolemy.
Khi Nicolaus Copernicus nói
thật ra, Trái đất không phải là 
trung tâm của vũ trụ,
và mặt trời là trung tâm của
hệ thái dương,
Trái đất quay xung quanh Mặt trời.
Các nhà khoa học nói, à vâng, Nicolaus,
nếu điều đó là đúng
thì chúng ta phải có thể phát hiện ra
chuyển động
của Trái đất xung quanh Mặt trời.
Và slide này sẽ minh họa cho một khái niệm
được gọi là thị sai của sao (stellar parallax).

Portuguese: 
Bem, a resposta é que ele deduziu
diversas coisas que se comprovaram.
O sistema ptolomaico
permitiu que os astrônomos
fizessem deduções precisas 
sobre o movimento do planeta,
na verdade, mais precisas, em princípio,
que as da teoria de Copérnico, 
que hoje diríamos ser a verdadeira.
Esse é um dos problemas 
do modelo do livro didático.
O segundo é um problema prático,
que tem a ver com as hipóteses auxiliares.
Hipóteses auxiliares são suposições
que os cientistas fazem,
talvez estando ou não conscientes disso.
Um exemplo importante disso
vem do modelo de Copérnico,
que, por fim, 
substituiu o sistema de Ptolomeu.
Quando Nicolau Copérnico disse
que a Terra, na verdade, 
não era o centro do universo,
que o Sol é o centro do Sistema Solar
e que a Terra gira em torno do Sol,
os cientistas disseram: 
"Certo, Nicolau. Se for verdade,
temos de conseguir detectar o movimento
da Terra em torno do Sol."
E este slide ilustra um conceito
conhecido como paralaxe estelar.

Serbian: 
Zato što su iz njega proizišle
mnoge tačne pretpostavke.
Zahvaljujući potlomejskom sistemu,
astronomi su precizno predviđali
kretanja planete,
čak i tačnije u početku
od Kopernikove teorije
koju bismo sad prihvatili kao tačnu.
To je jedan od problema
udžbeničkog modela.
Drugi je praktični problem,
odnosno problem pomoćnih hipoteza.
Pomoćne hipoteze su pretpostavke
koje naučnici stvaraju,
a toga možda i nisu svesni.
Važan primer ovoga
vezan je za Kopernikov model,
koji je kasnije zamenio
ptolomejski sistem.
Nikola Kopernik je rekao
da Zemlja zapravo nije središte svemira,
Sunce je centar Sunčevog sistema,
Zemlja se okreće oko Sunca.
Naučnici su rekli da, ako je to tačno,
trebalo bi da smo u stanju
da primetimo kretanje Zemlje oko Sunca.
Ovaj slajd ilustruje koncept
poznat kao zvezdana paralaksa.

Korean: 
이에 근거한 많은 예측이
사실로 드러났기 때문입니다.
프톨레마이오스의 이론으로
천문학자들은 행성의 움직임을
정확히 예측할 수 있었고
오늘날 우리가 사실이라고 믿는
코페르니쿠스의 지동설보다
더 정확했습니다.
이런 사례가 바로
교과서적 모델의 문제점입니다.
두 번째로, 실제적인 문제점이 있습니다.
보조 가설의 오류이기도 하죠.
보조 가설은
과학자들이 추측을 하는 겁니다.
의식적으로든 무의식적으로든 말이죠.
이에 대한 중요한 사례는
코페르니쿠스의 지동설입니다.
결국 프톨레마이오스의 
천동설을 대체했죠.
니콜라우스 코페르니쿠스는
지구는 우주의 중심이 아니고
태양이 태양계의 중심이며
지구는 태양 주위를 움직인다고 했는데,
과학자들은 말했죠. 
"니콜라우스, 그게 사실이라면
태양 주위를 도는 지구의 움직임을
감지할 수 있어야 하네."
이 그림은 별의 시차라는 개념을
설명하는 그림입니다.

French: 
qui se sont avérées vraies.
Le géocentrisme a permis aux astronomes
de faire des prédictions précises 
sur les mouvements de la planète,
en fait, plus précises au départ,
que la théorie de Copernic 
que nous savons désormais vraie.
C'est donc l'un des problèmes 
avec le modèle classique.
Un deuxième problème 
est un problème pratique,
c'est le problème 
des hypothèses auxiliaires.
Les hypothèses auxiliaires 
sont des suppositions
que les scientifiques font
en étant conscients ou non de les faire.
Un exemple important
vient du modèle de Copernic,
qui a finalement remplacé 
le système de Ptolémée.
Lorsque Nicolas Copernic a dit,
en fait la Terre n'est pas 
le centre de l'univers,
le Soleil est le centre 
du système solaire,
et la Terre se déplace autour du Soleil.
Les scientifiques ont dit, 
bon OK Nicolas, si c'est vrai
nous devrions être capable 
de détecter les mouvements
de la Terre autour du Soleil.
Et donc cette diapositive 
ici illustre un concept
connu comme le parallaxe solaire.

Hungarian: 
Azért, mert számos jövendölést 
tartalmazott, melyek igaznak bizonyultak.
A ptolemaioszi rendszer lehetővé tette,
hogy a csillagászok pontosan 
felfedjék a bolygók mozgását,
sőt, valójában több helyes 
következtetés fűződik hozzá,
mint a kopernikuszi világképhez, 
melyet máig igaznak tartunk.
Ez tehát az első probléma 
a tankönyvi módszerrel.
A második egy gyakorlati probléma,
méghozzá a kiegészítő hipotézis.
A kiegészítő hipotézisek 
olyan feltételezések,
amelyeket a tudósok úgy alkotnak meg,
hogy nem feltétlenül 
vannak annak tudatában.
Egy fontos példa erre
a kopernikuszi világképből ered,
ami közvetlenül helyettesítette 
a ptolemaioszi rendszert.
Amikor Nikolausz Kopernikusz azt mondta,
hogy nem a Föld az univerzum központja,
a naprendszer középpontjában a Nap áll,
és a Föld körülötte kering.
A tudósok erre azt felelték Nikolausznak, 
hogy amennyiben ez igaz,
akkor megvizsgálható az a mozgás,
amit a Föld végez a Nap körül.
Ezen a dián pedig látható
az, amit
csillagok parallaxisának nevezünk.

Slovak: 
Pretože na jeho základe dokázali
vysvetliť mnoho platných tvrdení.
Ptolemaiovský systému umožňoval astronómom
vytvárať presné predpovede
o pohyboch planét,
spočiatku boli presnejšie než
pri Kopernikovej teórii, o ktorej 
dnes vieme, že je pravdivá.
Takže toto je jeden problém 
s týmto učebnicovým modelom.
Druhý problém je praktický,
je to problém pomocných hypotéz.
Pomocné hypotézy sú domnienky,
ktoré si vedci vytvárajú
a to niekedy nevedomky.
Dobrý príklad tohto
pochádza z Kopernikovho modelu,
ktorý napokon nahradil
Ptolemaiovský systém.
Keď Mikuláš Kopernik vyhlásil,
že v skutočnosti Zem nie je
stredom vesmíru,
Slnko je centrom slnečnej sústavy
a Zem okolo neho obieha,
vedci povedali:
„Dobre Mikuláš, ak je to pravda,
potom sa tento pohyb Zeme okolo Slnka
musí dať zaznamenať.“
Tento obrázok vysvetľuje koncepciu,
známu ako hviezdna paralaxa.

Spanish: 
La respuesta es porque muchas
de las predicciones se hicieron realidad.
El sistema de Ptolomeo 
le permitió a los astrónomos hacer
predicciones precisas acerca 
de los movimientos del planeta,
incluso más precisas al principio
que la teoría de Copérnico,
que hoy en día sabemos que es verdadera.
He allí un problema 
con el modelo de texto.
El segundo problema 
es un problema práctico,
y es el problema 
de las hipótesis auxiliares.
Las hipótesis auxiliares son supuestos
que hacen los científicos
que ellos mismos 
pueden saber o no que hacen.
Un buen ejemplo de esto
viene del modelo de Copérnico
que al final reemplazó
el sistema de Ptolomeo.
Nicolás Copérnico dijo
que la Tierra no era el centro del universo,
que el Sol era el centro del sistema solar
y que la Tierra 
se mueve alrededor del Sol.
Los científicos le dijeron,
bien, Nicolás, si eso es verdad
debemos poder detectar el movimiento
de la Tierra alrededor del Sol.
Esta diapositiva aquí muestra el concepto
que se conoce como el paralaje estelar.

Ukrainian: 
Відповідь така: ця система
давала багато істинних передбачень.
Птолемеївська система
дозволяла астрономам
робити точні передбачення
щодо руху планет,
ці прогнози були навіть точнішими,
ніж перші передбачення,
отримані на основі системи Коперніка.
Отож, це перша проблема, пов'язана
з "підручниковою" моделлю.
Друга проблема є практичною,
це проблема допоміжних гіпотез.
Допоміжні гіпотези – це припущення,
які роблять вчені, і при цьому
вчені можуть навіть не усвідомлювати,
що вони роблять припущення.
Важливим прикладом цього
може бути коперніканська модель,
яка зрештою витіснила
птолемеївську модель.
Коли Миколай Копернік заявив,
що насправді Земля
не є центром Всесвіту,
бо центром Сонячної системи є Сонце,
навколо якого рухається Земля,
інші вчені відповіли:
гаразд, Миколаю, якщо це так,
тоді в нас повинна бути можливість
встановити рух Землі навколо Сонця.
Цей слайд ілюструє поняття,
відоме як зоряний паралакс.

Romanian: 
Ei bine, pentru că multe din
predicțiile modelului s-au adeverit.
Sistemul geocentric
le-a permis astronomilor
să facă predicții precise
ale mișcărilor planetei,
inițial chiar mai precise
decît teoria lui Copernic,
pe care azi o considerăm adevărată.
Deci asta e una din problemele
modelului din manual.
O a doua problemă e de ordin practic,
și anume problema ipotezelor auxiliare.
Ipotezele auxiliare sînt presupuneri
pe care le fac oamenii de știință
și de care pot fi conștienți sau nu.
Un exemplu grăitor aici
îl găsim în modelul lui Copernic,
care în final a înlocuit
sistemul geocentric.
Cînd Nicolaus Copernic a spus
că de fapt Pămîntul nu se află
în centrul universului,
că Soarele e centrul Sistemului Solar,
că Pămîntul se mișcă în jurul Soarelui,
oamenii de știință au spus:
bine, măi, Nicolaus,
atunci ar trebui să putem detecta
mișcarea Pămîntului în jurul Soarelui.
Aici vedeți o ilustrare pentru
noțiunea de paralaxă stelară.

Bulgarian: 
Защото е използван за правенето 
на много верни предсказания.
Системата на Птолемей е 
помогнала на астрономите
точно да предвидят 
движенията на планетите.
Дори първоначално по-точно
от теорията на Коперник, 
която сега твърдим, че е вярна.
Така че това е един от 
проблемите с учебникарския модел.
Вторият проблем е свързан с практиката
и това са допълнителните хипотези.
Те са допускания,
които учените правят,
за които дори може и 
да не са наясно, че правят.
Важен пример
идва от Коперниковия модел,
който изцяло заменя Птолемеевия.
Николай Коперник твърдял,
че Земята не била центъра на Вселената,
а Слънцето било центъра 
на Слънчевата система
и Земята се въртяла около него.
Учените казали:
"Добре тогава, Николай, ако това е вярно,
би трябвало да можем да засечем движението
на Земята около Слънцето."
Този слайд илюстрира концепцията,
позната като звезден паралакс.

Chinese: 
答案是，因為很多預測結果
的確符合現實狀況。
天文學家根據托勒密系統，
精確預測行星運動，
事實上較哥白尼的理論
都要精準很多，
但是我們現在都知道
哥白尼的理論才正確。
這就是教科書教材模式的問題。
第二個問題是實務問題，
跟輔助性假說有關。
輔助性假說是科學家提出假設，
有時候他們甚至不會發現
自己提出了假設，
一個重要的例子就來自
哥白尼的模型，
而最終它取代托勒密系統，
當尼古拉．哥白尼說，
地球實際上不是宇宙的中心，
太陽才是太陽系的中心，
地球是繞著太陽運轉。
科學家們說：好啊，尼古拉，
如果你說的是真的，
那我們應該感覺得到
地球在移動，
繞著太陽跑。
這張投影片展示出
恆星視差的概念。

Chinese: 
因为由它进行的许多预测
都被证明是正确的。
托勒密系统使得天文学家
对行星运行做出准确的预测，
事实上甚至比哥白尼理论
在最初时更准确，
虽然后者现在被公认是正确的。
所以这是教科书模型的一个问题。
第二个问题是一个实际问题，
问题在于辅助假说。
辅助假说是科学家
做出的假设，
他们可能甚至没意识到
自己做出了这个假设。
一个很重要的例子是
哥白尼模型，
它最终取代了托勒密模型。
所以当尼古拉斯哥白尼宣称
事实上地球不是宇宙的中心，
太阳是太阳系的中心，
地球围绕着太阳旋转，
科学家说，好吧，尼古拉斯，
如果这是对的，
我们应该能检测出地球围绕
太阳的运动。
这一页幻灯片展示了这个概念，
叫做星球视差。

Thai: 
คำตอบก็คือ เพราะว่ามันทำการคาดคะเนมากมาย
ที่ผลออกมาเป็นจริง
ระบบแบบปโตเลมีทำให้นักดาราศาสตร์
ทำการคาดคะเนการเคลื่อนที่ของดาวเคราะห์
ได้อย่างแม่นยำ
อันที่จริง ตอนแรกคาดคะเนได้แม่นยำมากกว่า
ทฤษฎีของโคเปอร์นิคัส ซึ่งตอนนี้เราบอกได้ว่ามันจริง
นั่นเป็นหนึ่งปัญหาของแบบจำลองตามตำรา
ปัญหาที่สองเป็นปัญหาทางในทางปฏิบัติ
และมันเป็นปัญหาของสมมติฐานเสริม
สมมติฐานเสริมเป็นการสันนิษฐาน
ที่นักวิทยาศาสตร์ได้สร้างขึ้น
ซึ่งพวกเขาอาจจะหรือไม่ตระหนัก
ว่าพวกเขากระทำ
ตัวอย่างสำคัญของสิ่งนี้
มาจากแบบจำลองโคเปอร์นิคัส
ซึ่งท้ายที่สุดแล้ว มาแทนที่ระบบแบบปโตเลมี
เมื่อนิโคลัส โคเปอร์นิคัส กล่าวว่า
ที่จริงโลกไม่ได้เป็นศูนย์กลางจักรวาล
ดวงอาทิตย์อยู่ศูนย์กลางระบบสุริยจักรวาล
โลกโคจรไปรอบๆ ดวงอาทิตย์
นักวิทยาศาสตร์บอกว่า เอาล่ะ นิโคลัส ถ้านั่นมันจริง
เราก็ควรที่จะสามารถตรวจจับการเคลื่อนไหว
ของโลกรอบๆ ด้วยอาทิตย์ได้สิ
และสไลด์นี้เป็นภาพของแนวคิด
ที่เรียกว่า การเหลื่อมตำแหน่งของดวงดาว 
(stellar parallax)

Turkish: 
Cevabı, çünkü pek çok öngörünün
doğru çıkmasını sağladı.
Batlamyus sistemi, gökbilimcilerin
gezegenlerin hareketlerini
çok hassas biçimde tahmin etmelerine
imkan sağladı,
hatta ilk başta,
şu anda doğru diyebildiğimiz
Kopernik teoreminden bile daha hassas.
Yani bu okul kitabı modelinin ilk sorunu.
İkincisi uygulamadaki sorun
ve bu yan hipotezlerle ilgili bir sorun.
Yan hipotezler, biliminsanlarının
farkında olarak ya da olmayarak
yaptıkları varsayımlardır.
Bunun önemli bir örneği,
Batlamyus sisteminin yerini alan
Kopernik modelinden.
Nicolaus Kopernik,
Dünya evrenin merkezi değil,
güneş, güneş sisteminin merkezi,
Dünya, güneşin etrafında dönüyor,
deyince, biliminsanları,
peki tamam Nicolaus, bu doğruysa
Dünya'nın güneş etrafındaki hareketini
tetkik edebilmemiz gerekir, dediler.
Şimdi bu slayt, "yıldız paralaksı" olarak bilinen
bir konsepti gösteriyor.

Arabic: 
الاجابة أنه أتى بكثير من التنبؤات التي ثبتت صحتها
فقد أعطى القدرة لعلماء الفلك
على التوقع الدقيق لحركة الكوكب
في الحقيقة بصورة أدق " في البداية"
من نظرية كوبرنيكوس التي نقول بصحتها حاليا
هذه أحد الاشكاليات مع نموذج المرجع
الاشكالية الثانية هي اشكالية عملية
و هي اشكالية النظريات الاضافية
و هي الفرضيات التي يأتي بها العلماء
و قد لا يدرون أنهم قاموا بها بالفعل
مثال هام لهذا
يأتي من نموذج كوبرنيكوس
و الذي حل في النهاية محل النموذج البطلمي
فعندما قال نيقولا كوبرنيكوس
أن اﻷرض في الحقيقة ليست مركز الكون
الشمس هي مركز النظام الشمسي
و اﻷرض تدور حول الشمس
عندها قال العلماء.. حسنا نيقولا .. اذا كانت هذه هي الحقيقة
فاننا نستطيع عندئذ أن نرصد حركة اﻷرض حول الشمس
هذه الشريحة تبين لنا نظرية تسمى "المنظور النجمي"

Russian: 
Потому, что она давала много прогнозов,
которые сбывались.
Птолемеева система
позволяла астрономам
делать точные предсказания
движения планеты,
на самом деле, поначалу
даже более точные,
чем теория Коперника,
которая считается верной сейчас.
Это и есть первая проблема
с моделью из учебника.
Вторая проблема — практическая,
это проблема вспомогательных гипотез.
Вспомогательные гипотезы —
это предположения,
которые делают учёные,
порой даже не догадываясь,
что они их делают.
Важным примером
является модель Коперника,
которая, в конечном итоге,
заменила систему Птолемея.
Когда Николай Коперник заявил,
что, на самом деле, Земля
не является центром Вселенной,
а Солнце — это центр
Солнечной системы,
и Земля вращается вокруг него,
учёные ответили: «Хорошо, Николай,
если это правда,
тогда мы можем отследить движение
Земли вокруг Солнца».
Этот слайд демонстрирует понятие,
известное как звёздный параллакс.

French: 
Les astronomes disaient que
si la Terre se déplace
et que l'on regarde une étoile connue, 
disons, Sirius --
bon je sais qu'on est à Manhattan et 
que vous ne pouvez pas voir les étoiles,
mais imaginez que vous êtes 
dans la campagne, 
que vous avez choisi une vie rurale --
on regarde une étoile en Décembre, 
on voit cette étoile
dans le contexte des étoiles éloignées.
Si maintenant on fait la même observation
six mois plus tard
lorsque la Terre a bougé 
de sa position en Juin,
on regarde la même étoile et on la voit 
dans un contexte différent.
Cette différence, cette différence 
angulaire, c'est le parallaxe solaire.
C'est donc une prédiction 
que fait le modèle de Copernic.
Les astronomes ont cherché 
le parallaxe solaire
et n'ont rien trouvé, 
absolument rien.
Et de nombreuses personnes 
ont soutenu que ça prouvait
que le modèle de Copernic était faux.
Donc que s'est-il passé ?
Avec du recul, on peut dire que 
les astronomes faisaient
deux hypothèses auxiliaires, 
dont on dirait maintenant
qu'elles étaient incorrectes 
toutes les deux.
La première hypothèse concerne 
la taille de l'orbite de la Terre.

Korean: 
천문학자들의 말은 이렇습니다.
만약 지구가 움직인다면,
눈에 띄는 별, 
예를 들어 시리우스를 볼 때,
- 물론 맨하탄에 사는 우리는
별을 볼 수가 없지만,
도시가 아닌 시골에서
전원생활을 한다고 상상해보세요 -
12월에 시리우스를 봤을 때
배경에는 더 먼 별들이 보일 겁니다.
그리고 6개월 뒤에 다시 별을 보면,
6월엔 지구가 이 위치로
이동했으니까
똑같이 시리우스 별을 봐도
뒷 배경은 달라야 합니다.
이런 차이, 각도의 차이가
바로 별의 시차입니다.
코페르니쿠스 이론에 
기반한 예측이었죠.
그래서 천문학자들이 
별의 시차를 기대했습니다.
하지만 아무것도 발견하지 못했습니다.
시차가 없었죠.
그래서 많은 사람들은 코페르니쿠스의
이론이 틀렸다고 주장했습니다.
그래서 어떻게 됐을까요?
뒤늦게 우리는 천문학자들에게
두가지 보조 가설이 있었고
모두 틀렸다는 것을 알게 되었죠.
첫 번째는 지구 궤도의 크기를 
잘못 추정한 것입니다.

Polish: 
Astronomowie stwierdzili, 
że jeśli Ziemia się porusza
i popatrzy się na widoczną gwiazdę,
na przykład na Syriusza...
Wiem, że będąc na Manhattanie
nie widzi się gwiazd,
ale wyobraźcie sobie, 
że jesteście na wsi
i patrzcie na gwiazdy w grudniu,
a wtedy zobaczymy tę gwiazdę
na tle innych, odległych gwiazd.
Jeżeli dokonamy obserwacji
sześć miesięcy później,
gdy Ziemia przemieściła się 
w czerwcu na tę pozycję,
patrzymy na tę samą gwiazdę
i widzimy ją na innym tle.
Ta różnica, zmiana kąta
to paralaksa gwiezdna.
Jest to prognoza
sformułowana przez model Kopernika.
Astronomowie szukali paralaksy gwiezdnej
i nic nie znaleźli, absolutnie nic.
Wiele osób twierdziło, że dowodziło to
błędności modelu Kopernika.
Co się stało?
Po fakcie możemy stwierdzić, 
że astronomowie stworzyli
dwie hipotezy pomocnicze
i obie były błędne.
Pierwsze założenie dotyczyło
rozmiaru orbity Ziemi.

Bulgarian: 
Астрономите считали, 
че щом Земята се движи
и наблюдаваме ясна звезда, 
например, Сириус -
е, знам, че съм в Манхатън 
и не можете да видите звездите,
но си представете, че сте в провинцията, 
избрали сте да бъдете там -
и погледнем към нея през декември, 
виждаме звездата
на фона на отдалечени звезди.
Ако направим същото наблюдение 
шест месеца по-късно,
когато Земята е достигнала 
тази позиция през юни,
ще можем да видим същата звезда 
на фона на други звезди.
Точно тази разлика 
представлява звездния паралакс.
Това е предсказание, което се 
прави от Коперниковия модел.
Астрономите търсели звездния паралакс,
но не намерили нищо.
Тогава много хора твърдяли, 
че моделът на Коперник бил грешен.
Какво се случило?
В ретроспекция можем да кажем, 
че астрономите направили
две допълнителни хипотези, които
днес можем да оценим, че били грешни.
Първата била допускането 
за размера на земната орбита.

Serbian: 
Astronomi su rekli da, ako se Zemlja kreće
i posmatramo sjajnu zvezdu,
recimo, Sirijus -
znam da sam na Menhetnu,
tako da vi zvezde i ne vidite,
ali zamislite da ste na selu,
da ste izabrali ruralni život -
ako pogledamo neku zvezdu
u decembru
videćemo u pozadini i udaljene zvezde.
Ako to isto pogledamo za šest meseci,
kad Zemlja dođe do ovog položaja u junu,
videćemo istu zvezdu,
ali sa drugačijom pozadinom.
Ta razlika u uglu
zove se zvezdana paralaksa.
To je pretpostavka Kopernikovog modela.
Astronomi su tražili zvezdanu paralaksu
i nisu došli ni do čega.
Mnogi su tvrdili da je to dokaz
netačnosti Kopernikovog modela.
Šta se onda dogodilo?
Možemo da pretpostavimo da su astronomi
pravili dve pomoćne hipoteze
i za obe bismo sad rekli da su netačne.
Prva je bila pretpostavka
o veličini Zemljine orbite.

English: 
And astronomers said, if the Earth is moving
and we look at a prominent star, let's say, Sirius --
well I know I'm in Manhattan
so you guys can't see the stars,
but imagine you're out in the country, 
imagine you chose that rural life —
and we look at a star in December, we see that star
against the backdrop of distant stars.
If we now make the same observation six months later
when the Earth has moved to this position in June,
we look at that same star and we 
see it against a different backdrop.
That difference, that angular
difference, is the stellar parallax.
So this is a prediction that the Copernican model makes.
Astronomers looked for the stellar parallax
and they found nothing, nothing at all.
And many people argued that this proved 
that the Copernican model was false.
So what happened?
Well, in hindsight we can say 
that astronomers were making
two auxiliary hypotheses, both of which
we would now say were incorrect.
The first was an assumption 
about the size of the Earth's orbit.

Ukrainian: 
Астрономи сказали,
що якщо Земля рухається,
і ми подивимось на яскраву зірку,
наприклад, на Сіріус –
розумію, що тут, у Манхеттені,
зірок не видно,
але уявіть, що ви за містом,
що ви живете в селі –
і якщо ми подивимось на зірку в грудні,
ми її побачимо на тлі далеких зірок.
Якщо ми через шість місяців
повторимо це спостереження,
коли Земля буде у цій точці в червні,
ми подивимось на цю ж зірку
і побачимо її на тлі інших зірок.
Ця різниця, це кутове зміщення,
і є зоряним паралаксом.
Отож, це передбачення, яке випливає
з коперніканської моделі.
Астрономи намагались виявити
зоряний паралакс,
однак їхні пошуки були марними.
Багато з них зробили висновок,
що коперніканська модель хибна.
Та чому ж так сталось?
З сьогоднішньої перспективи
ми можемо сказати,
що астрономи спирались
на дві допоміжні гіпотези,
обидві ці гіпотези
зараз вважаються хибними.
Перша гіпотеза стосувалась припущення
про розмір земної орбіти.

Persian: 
و ستاره شناسان می گویند اگر زمين در حال حركت باشد
و به ستاره بسيار دوری مثلا سيروس(شباهنگ) نگاه كنيم،--
خوب ميدانم من در منهتنم و من و شما نمی توانيم اين ستاره را ببينيم
ولي فرض كنيد در روستایی زندگی می كنيد--
و در ماه دسامبر به ستاره ای در پس زمینه
ستارگان فرادست می نگریم.
ولي اگر همين مشاهده رو ۶ ماه بعد انجام دهيم،
وقتي كه زمين به اين موقعيت در ماه ژوئن ميرسد،
همان ستاره را با پس زمينه ای متفاوت می بينيم.
اين اختلاف، نوعی اختلاف زاويه ايست وپارالكس ستاره ای ناميده می شود.
خوب اين نوعی از پيش بينی است كه مدل كپرنيكی انجام ميدهد.
ستاره شناسان براي مشاهده پارالكس ستاره ای شروع به مشاهده كردند
ولي چیزی پيدا نكردند. هيچی!
به همين دليل، بسياری گفتند كه اثباتيی بر غلط بودن مدل كپرنيك هست.
پس چه اتفاقی افتاد؟
خوب، به صورت ساده می توانيم بگویيم كه ستاره شناسان
دو فرضيه كمكی مطرح كردند كه
امروزه می گویم هردوشان غلط بود.
اولی حدسی بود در مورد اندازه مدار زمين.

Chinese: 
天文學家說：如果地球正在移動，
那麼我們觀察一顆明亮的星星時，
譬如說天狼星，
嗯，我知道在曼哈頓，
你們是看不到星星的，
但想像一下，你們到鄉村，
選擇過著農村生活，
我們在十二月的時候看星，
就看到遙遠恆星的背景
襯托着天狼星，
如果我們六個月後
再做同樣的觀測，
在6月時，當地球已轉到這個位置，
我們在不同的背景下，
看著同一顆星，
那種差異，那種角度的差異，　　　
就是恆星視差（斗轉星移）。
所以這是根據哥白尼理論
所作的預測，
天文學家觀測尋找恆星視差，
但就沒有觀測到，沒有發現。
因此很多人認為
這證明哥白尼的模型是錯的。
所以這是怎麼回事？
嗯，事後看來，我們可以說，
天文學家作出兩個輔助性假說，
我們現在都知道兩者並不正確。
第一個是有關「地球運行軌道」
大小的假設。

Dutch: 
Astronomen zeiden dat als de Aarde beweegt
en we naar een opvallende ster kijken,
laten we zeggen, Sirius -
ik weet wel dat jullie in Manhattan 
geen sterren kunnen zien,
maar stel je voor 
dat je op de buiten bent -
en we kijken naar een ster in december,
dan zien we die ster
tegen een achtergrond
van verder afgelegen sterren.
Als we nu zes maanden later
dezelfde observatie maken,
als de aarde in juni
naar deze positie is verplaatst,
dan zien we dezelfde ster 
tegen een andere achtergrond.
Dat hoekverschil
noemen we de stellaire parallax.
Dit is een voorspelling
van het Copernicaanse model.
Astronomen zochten 
naar die stellaire parallax
en ze vonden niets, helemaal niets.
En veel mensen betoogden dat dit bewees
dat het Copernicaanse model vals was.
Wat was het geval?
Achteraf gezien kunnen we zeggen
dat de astronomen
twee hulphypothesen maakten,
beide incorrect zoals we nu weten.
De eerste was een aanname
over de grootte van de aardbaan.

Arabic: 
قال أحد علماء الفلك لو أن اﻷرض تتحرك
و نظرنا الى نجم واضح مثل ( الشعرى)
أنا أعرف أني في مانهاتن و لذلك لا ترون النجوم "ضحك"
تخيل أن في الريف
أو أخترت أن تعيش حياة الريف
و نحن ننظر الى النجم في شهر ديسمبر
و أننا نرى هذا النجم فوق خلفية من النجوم
لو حاولنا عمل نفس المشاهدة بعد ستة أشهر في يونية
عندما تكون قد تحركت اﻷرض لهذا المستوى (ﻷعلى)
فنرى هذا النجم مع خلفية مختلفة من النجوم
هذا الاختلاف في زاوية الرؤية هو "المنظور النجمي"
و هذا ما توقعه نموذج كوبرنيكس
نظر أحد الفلكيون الى "المنظور النجمي"
و لم يجدوا أي شئ على الاطلاق (ضحك)
و أدى هذا لاعتقاد الكثيرين أن نموذج كوبرنيكوس قد فشل
اذا ماذا حدث؟
أدركنا أخيرا أن الفلكيون
كان لديهم فرضيتين جانبيتين
و اللتين يمكن أن نقول عنهما انهما خطأ
اﻷولى كانت عن مساحة مدار اﻷرض

Portuguese: 
Os astrónomos disseram 
que, se a Terra se move
e olharmos para uma estrela importante,
digamos Sirius
— estamos em Manhattan
pelo que não podemos ver as estrelas,
mas imaginemos que estamos no campo,
que escolhemos essa vida rural —
e olharmos para uma estrela em dezembro,
vemos essa estrela
contra um fundo de estrelas distantes.
Se repetirmos a observação 
seis meses mais tarde
em que a Terra se moveu 
para esta posição em junho,
olhamos para a mesma estrela
e vemo-la contra um fundo diferente.
Essa diferença angular 
é a paralaxe estelar.
Esta é uma previsão do modelo de Copérnico.
Os astrónomos procuraram 
a paralaxe estelar
e não encontraram nada, de todo.
Muitos argumentaram que isto provava
que o modelo de Copérnico era falso.
O que aconteceu?
Em retrospectiva, podemos dizer
que os astrónomos estavam a formular
duas hipóteses auxiliares,
que, diríamos agora, 
eram ambas incorrectas.
A primeira era uma assumpção
sobre o tamanho da órbita da Terra.

Italian: 
Gli astronomi dissero: 
se la Terra si muove
e guardiamo una stella fondamentale, 
diciamo per esempio Sirio --
lo so, sono a Manhattan e voi ragazzi 
non potete vedere le stelle,
ma immaginate di essere in campagna, 
immaginate di aver scelto la vita rurale --
se guardiamo una stella a dicembre, 
vediamo quella stella
sullo sfondo delle stelle lontane.
Se ripetiamo la stessa osservazione 
sei mesi dopo,
a Giugno, quando la Terra 
ha cambiato la sua posizione,
guardando la stessa stella 
la vedremo con uno sfondo diverso.
Quella differenza angolare, 
è la parallasse stellare.
Quindi questa era la previsione 
che fa il modello Copernicano.
Gli astronomi cercarono 
la parallasse stellare
e non trovarono niente, niente di niente.
Molti sostennero che questa fosse la prova 
della falsità del modello Copernicano.
Cos'era successo?
Col senno di poi, possiamo dire che gli astronomi stavano facendo
due ipotesi ausiliarie, ognuna delle quali
possiamo ritenere oggi non corretta.
La prima era un assunto 
sulla grandezza dell'orbita terrestre.

iw: 
האסטרונומים אמרו, אם הארץ נעה ואנחנו
מביטים על כוכב בולט, נאמר, סיריוס --
טוב, אני יודעת שאנו 
במנהטן לא רואים כוכבים,
אבל נדמיין שאנו באזור כפרי, 
תחשבו שבחרנו בחיי כפר --
ומביטים בכוכב בדצמבר, 
אנו רואים את הכוכב
כנגד הרקע של כוכבים מרוחקים.
אם נבצע תצפית דומה 
6 חודשים יותר מאוחר
כאשר הארץ נע למיקום זה ביוני,
אנו מביטים באותו כוכב 
ורואים אותו כנגד רקע אחר.
ההפרש, ההפרש הזוויתי, הוא ההיסט הכוכבי.
זה הניבוי של המודל הקופרניקאי.
אסטרונומים חיפשו את ההיסט הכוכבי
ולא מצאו דבר, שום כלום.
לכן רבים טענו שזו ההוכחה 
שהמודל הקופרניראי שגוי.
אז מה בעצם קרה כאן?
במבט לאחור ניתן לומר שהאסטרונומים עשו
שתי הנחות עזר, שעל שתיהן ניתן
לומר היום שהיו שגויות.
הראשונה היתה הנחה לגבי 
גודלו של מסלול תנועת הארץ.

Slovak: 
A astronómovia povedali, 
že ak sa Zem pohybuje
a pozriete na jasnú 
hviezdu, povedzme, Sírius –
tu sme na Manhattane,
takže tu hviezdy nevidno,
ale predstavte si, že ste niekde
na vidieku, že žijete na vidieku –
a pozriete na túto hviezdu 
v decembri, uvidíte ju
na pozadí vzdialených hviezd.
Ak urobíte to isté o 6 mesiacov neskôr,
keď sa Zem v júni
presunie do tejto polohy,
pozriete na tú istú hviezdu
a vidíte ju na rozdielnom pozadí.
Tento rozdiel, tento rozdiel v uhloch
je hviezdna paralaxa.
Toto je domnienka vytvorená
na základe Kopernikovho modelu.
Astronómovia hľadali hviezdnu paralaxu
a nenašli nič, vôbec nič.
A mnoho ľudí tvrdilo, že to je dôkazom 
toho, že Kopernikov model je nesprávny.
Takže čo sa stalo?
Ak sa pozrieme späť zistíme,
že astronómovia vytvorili
dve pomocné hypotézy, ktoré,
ako dnes vieme, boli nesprávne.
Prvá bola domnienka
o veľkosti obežnej dráhy Zeme.

Vietnamese: 
Và các nhà thiên văn học cho biết,
nếu Trái đất đang chuyển động
và chúng ta nhìn vào một ngôi sao nổi bật,
giả sử, sao Thiên Lang -
tôi biết là tôi đang ở Manhattan
nên các bạn sẽ không thể nhìn thấy nó,
nhưng hãy hình dung, bạn ở ngoài vùng này,
bạn đang ở gần với cuộc sống nông thôn --
và chúng ta đang ngắm sao vào tháng 12,
chúng ta nhìn thấy ngôi sao đó
trong bối cảnh của các ngôi sao ở xa kia.
Nếu bây giờ, chúng ta thực hiện 
một cuộc quan sát cho 6 tháng sau đó
khi Trái đất đã di chuyển đến vị trí này 
vào tháng 6,
chúng ta sẽ nhìn vào cùng ngôi sao ấy
nhưng ở vào một bối cảnh khác.
Sự khác biệt đó, sự chênh lệch góc đó,
đó là thị sai sao.
Và đây là dự đoán mà mô hình Copernicus thực hiện.
Các nhà thiên văn học tìm kiếm thị sai sao
và họ không tìm thấy gì cả, không có gì.
Và nhiều người lập luận rằng, 
điều này cho thấy mô hình Copernicus là sai.
Thế chuyện gì đã xảy ra?
Vâng, khi nhìn lại, chúng ta có thể nói 
rằng các nhà thiên văn học đã tạo ra
2 giả thiết phụ trợ, và cả hai
chúng ta có thể nói là không đúng.
Đầu tiên là giả định về kích cỡ
của quỹ đạo Trái đất.

Croatian: 
Znanstvenici su smatrali 
da ako se Zemlja giba
a mi promatramo istaknutu 
zvijezdu, recimo, Sirius -
ja sam s Manhattana
pa ne vidim zvijezde
ail zamislite da ste na selu
da ste izabrali seoski život-
promatrate zvijezdu u prosincu te ju vidimo
naspram udaljenijih zvijezda u pozadini.
Ako napravimo isto opažanje 
šest mjeseci poslije
kada se Zemlja pomaknula 
u ovaj položaj u lipnju
promatramo tu istu zvijezdu
ali naspram drukčije pozadine.
Ova kutna razlika
naziva se zvjezdana paralaksa. 
I to je predviđanje nastalo 
na osnovi Kopernikova modela.
Astronomi u potrazi 
za zvjezdanom paralaksom
nisu pronašli ama baš ništa.
Mnogi su ljudi tvrdili da ovo dokazuje
da je Kopernikov model netočan. 
Pa što se dogodilo?
Gledajući unatrag možemo reći
da su astronomi stvarali
dvije pomoćne hipoteze, od kojih obje
danas smatramo netočnima.
Prva je bila pretpostavka
o veličini Zemljine orbite.

Chinese: 
天文家说，如果地球是运动的
我们关注一个显眼的星星，
比如天狼星——
在曼哈顿可能看不到这颗星星，
但想象你在乡村，你过着田园生活，
在十二月我们看着那个星星，
以其他遥远的星星做背景。
而六个月之后，
如果我们做同样的观察，
在六月，地球已经移动到了这个位置，
我们观察同样的星星
应该看到不同的背景。
这个视角的差异被称为星球视差。
这就是哥白尼模型做出的预测。
天文学家想找到星球视差，
但他们找不到任何差异。
许多人称这证明了哥白尼模型
是错误的。
怎么回事呢？
事后我们能说天文学家
做出了两个假设，
现在被公认都是错误的。
第一个是关于地球轨道大小的假设。

Hungarian: 
A csillagászok szerint, ha a Föld mozog,
és egy fényes csillagot nézünk, 
mondjuk a Szíriuszt,
tudom, Manhattanben
nem látni a csillagokat,
de képzeljék el, hogy vidéken vannak, 
hogy a vidéki életet választják,
és decemberben egy csillagot néznek,
azt az egyet,
és ahhoz viszonyítva a többit a háttérben.
Ha ugyanezt a megfigyelést 
hat hónap múlva megismételjük,
amikor a Föld eléri júniusi pozícióját,
ugyanahhoz a csillaghoz viszonyítva 
más háttér rajzolódik ki.
Ez a különbség, a csillagok látszólagos 
szögelmozdulása a csillagok parallaxisa.
Ezt a feltételezés a kopernikuszi 
modellből származik.
Amikor a csillagászok ezt a
parallaxist vizsgálták,
nem találtak semmit, semmit a világon.
Így aztán úgy vélték, ez bizonyítja, 
hogy a kopernikuszi modell helytelen.
Mi is történt valójában?
Visszatekintve megállapíthatjuk, 
hogy a csillagászok
két olyan kiegészítő feltételezést
állítottak fel,
melyet ma helytelennek tartunk.
Az első feltevés a Föld pályájának 
nagyságáról szólt.

Spanish: 
Y los astrónomos dijeron, 
si la Tierra se mueve
y observamos una estrella prominente,
digamos, Sirio
—ya sé que estoy en Manhattan 
y Uds. aquí no ven las estrellas,
pero imaginen que están en el campo, 
que escogieron una vida rural—
y vemos una estrella 
en diciembre, la vemos
con el fondo
de otras estrellas distantes.
Si hacemos las misma observación 
6 meses más tarde,
cuando la Tierra se ha movido 
a esta posición en junio,
vemos las misma estrella 
pero con otro fondo.
Esa diferencia, esa diferencia angular,
es el paralaje estelar.
Esta es la predicción que hace 
el modelo copernicano.
Los astrónomos buscaron 
el paralaje estelar
y no consiguieron nada, 
nada en absoluto, nada.
Y muchos argumentaban 
que esta era la prueba
de que el modelo copernicano era falso.
¿Qué pasó?
En retrospectiva podemos decir 
que los astrónomos asumieron
dos hipótesis auxiliares las cuales
podemos decir ahora que son incorrectas.
La primera fue el supuesto 
sobre el tamaño de la órbita de la Tierra.

Japanese: 
天文学者は言いました
もし地球が動いているなら
よく見える星 たとえばシリウスを見て―
まぁマンハッタンでは
星は見えませんけどね
田舎にいると思ってください
田舎暮らしをして―
12月に ある星を見ると
その星の後ろには
遠くの星が見えます
もし私たちが同じ観察を半年後に行うと
６月に地球は
この位置に動いていますから
同じ星を見ると
その背景が違っているわけです
この角度の違いが年周視差です
こちらは地動説による予測です
天文学者たちは年周視差を探しましたが
まったく何も見つかりませんでした
これにより多くの人が地動説は
誤りだと証明されたと主張しました
何故そうなったのでしょうか？
今の私たちには 当時の天文学者が
２つの補助仮説を立てていて
そのどちらも不適当だったとわかります
１つは地球の軌道の大きさに関する前提

Russian: 
Астрономы сказали,
что если Земля движется,
и мы посмотрим на крупную звезду,
например, Сириус —
понимаю, что нахожусь на Манхэттене,
и вам здесь звёзд не видно,
но представьте, что вы за городом,
что вы предпочли сельскую жизнь —
и если мы посмотрим
на звезду в декабре, мы увидим её
на фоне других далёких звёзд.
Если мы проведём это же наблюдение
через шесть месяцев,
когда Земля будет в этой точке в июне,
мы посмотрим на ту же самую звезду
и увидим её на фоне уже других звёзд.
Эта разница, это угловое смещение —
и есть звёздный параллакс.
Модель Коперника даёт такой прогноз.
Астрономы поискали звёздный параллакс,
и совершенно ничего не обнаружили.
Многие стали утверждать, что это доказывает
ошибочность модели Коперника.
Что же произошло?
Оглядываясь назад, можно сказать,
что астрономы выдвинули
две вспомогательные гипотезы,
обе из которых
мы теперь признаём неверными.
Первая гипотеза — предположение
о размере земной орбиты.

Romanian: 
Astronomii au spus: dacă Pămîntul se mișcă
și ne uităm la o stea strălucitoare,
să zicem Sirius
― bine, aici în Manhattan
nu vedeți stelele,
dar închipuiți-vă că sînteți la țară,
că locuiți în mediul rural ―
deci dacă ne uităm la o stea în decembrie,
vedem steaua aceea
pe fondul stelelor îndepărtate.
Acum dacă facem
aceeași observație după șase luni,
cînd Pămîntul se află
în poziția din luna iunie,
ne uităm la aceeași stea 
și o vedem pe un alt fond de stele.
Această diferență unghiulară
este paralaxa stelară.
Asta e o predicție
a modelului heliocentric.
Astronomii au căutat paralaxa stelară
și n-au găsit absolut nimic.
Mulți susțineau că asta e dovada
că modelul heliocentric e greșit.
Ce se întîmpla?
Din perspectiva prezentului putem spune
că astronomii făceau două presupuneri auxiliare,
care azi știm că erau amîndouă greșite.
Prima era o presupunere privind
mărimea orbitei Pămîntului.

Portuguese: 
Os astrônomos disseram que, 
se a Terra estivesse se movendo
e observássemos um estrela 
proeminente, digamos, Sirius...
Sei que em Manhattan 
não conseguimos ver as estrelas,
mas imaginem que vocês estão no campo, 
que tenham escolhido uma vida rural,
e que observamos uma estrela 
em dezembro e vemos essa estrela
contra o pano de fundo 
de estrelas distantes.
Se fizermos a mesma observação 
seis meses depois,
quando a Terra tiver se movido 
para essa posição, em junho,
observamos a mesma estrela, 
contra um pano de fundo diferente.
Essa diferença, essa diferença de ângulo, 
é o paralaxe estelar.
Essa é uma dedução 
que o modelo de Copérnico faz.
Os astrônomos buscaram o paralaxe estelar
e não encontraram nada, 
absolutamente nada.
E muitos argumentaram que isso provava 
que o modelo de Copérnico era incorreto.
Então, o que aconteceu?
Bem, olhando para trás, podemos dizer 
que os astrônomos
estavam criando duas hipóteses auxiliares,
que hoje diríamos serem incorretas.
A primeira foi uma suposição 
sobre o tamanho da órbita da Terra.

Thai: 
และนักดาราศาสตร์บอกว่า ถ้าโลกกำลังเคลื่อนที่
และเรามองไปยังดาวที่เด่นชัด เช่น ซิริอัส
ฉันรู้ว่าฉันอยู่ในแมนฮัตตัน
คุณก็เลยไม่เห็นดาว
แต่ลองนึกดูว่าคุณออกไปอยู่ในชนบท
ลองคิดว่าคุณเลือกชีวิตไกลกรุง
และเรามองดวงดาวในเดือนธันวาคม 
เราเห็นดาวดวงนั้น
บนพื้นหลังที่มีดาวที่ห่างออกไป
ถ้าพวกเราทำการสังเกตหกเดือนหลังจากนี้
เมื่อโลกได้เคลื่อนที่ไปยังตำแหน่งในเดือนมิถุนายน
เรามองไปยังดาวดวงเดิม และเราเห็นมัน
บนพื้นหลังที่ต่างออกไป
ความแตกต่างนั้น องศาที่แตกต่างนั้น
คือ การเหลื่อมตำแหน่งของดวงดาว
ดังนั้น การคาดการโดยแบบจำลองโคเปอร์นิคัส
นักดาราศาสตร์มองหา 
การเหลื่อมตำแหน่งของดวงดาว
และพวกเขาไม่พบอะไร ไม่พบอะไรเลย
และคนมากมายเถียงว่า
นี่เป็นข้อพิสูจน์ที่ว่าแบบจำลองโคเปอร์นิคัสเป็นเท็จ
แล้วมันเกิดอะไรขึ้น
เมื่อเราเข้าใจปัญหาหลังจากที่มันเกิดขึ้นแล้ว
เราสามารถบอกได้ว่านักดาราศาสตร์
ได้ตั้งสองสมมติฐานเสริม ซึ่งทั้งสองข้อนั้น
ตอนนี้เราบอกได้ว่ามันไม่ถูก
อย่างแรกคือข้อสมมติเกี่ยวกับขนาดของวงโคจรโลก

Turkish: 
Ve gökbilimciler dediler ki, eğer Dünya hareket ediyorsa
ve biz belirli bir yıldıza baktığımızda, diyelim ki Sirius,
-- evet biliyoruz ki Manhattan'dayız
ve burada yıldızları göremezsiniz,
ama farz edin ki kırsal alandasınız,
köy hayatını seçtiniz --
ve Aralık ayında bir yıldıza bakıyoruz,
arkaplanda başka uzak yıldızları görürüz.
Eğer aynı gözlemi altı ay sonra yinelersek,
Dünya Haziran'daki yerine gittiğinde,
aynı yıldıza bakınca
farklı bir arkaplan görürüz.
Bu açısal fark,
"yıldız paralaksı"dır.
Evet bu Kopernik modelinin bir öngörüsüdür.
Gökbilimciler, yıldız paralaksını aradılar
ve hiç ama hiç bir şey bulamadılar.
Ve pek çok kimse bunun Kopernik modelinin
yanlış olduğunu ispatladığını savundu.
Sonra ne oldu?
Pekala, günümüzde diyebiliyoruz ki,
gökbilimciler artık yanlış olduğunu bildiğimiz
iki yan hipotez kuruyorlardı.
Birincisi, Dünya'nın yörüngesi
hakkındaki varsayımları.

English: 
Astronomers were assuming 
that the Earth's orbit was large
relative to the distance to the stars.
Today we would draw the picture more like this,
this comes from NASA,
and you see the Earth's orbit is actually quite small.
In fact, it's actually much
smaller even than shown here.
The stellar parallax therefore,
is very small and actually very hard to detect.
And that leads to the second reason
why the prediction didn't work,
because scientists were also assuming
that the telescopes they had were sensitive enough
to detect the parallax.
And that turned out not to be true.
It wasn't until the 19th century
that scientists were able to detect
the stellar parallax.
So, there's a third problem as well.
The third problem is simply a factual problem,
that a lot of science doesn't fit the textbook model.
A lot of science isn't deductive at all,
it's actually inductive.
And by that we mean that scientists don't necessarily
start with theories and hypotheses,
often they just start with observations
of stuff going on in the world.
And the most famous example
of that is one of the most

Japanese: 
天文学者は他の星との距離から算出し
地球の軌道を大きく見積もっていました
今日 私たちが描くのはこんな図です
NASAの画像です
地球の軌道はかなり小さいでしょう
実は ここに描かれているよりも
ずっと小さいんですよ
そのため年周視差は
非常に小さく
検出するのは非常に困難なのです
このことは予測どおり行かなかった―
理由の２つ目と関連してきます
科学者は自分たちの望遠鏡が
視差を検出できるほど高感度だと
思っていたのです
そうではありませんでした
科学者が年周視差を検出するのは
19世紀になるまで
不可能でした
さて問題の３つ目です
３つ目の問題は事実に関する問題で
科学の多くが教科書モデルに
該当しないということです
科学の多くは決して演繹的ではなく
実際には帰納的なのです
つまり科学者は必ずしも
理論や仮説から出発するわけではなく
世界で起きていることの観察から
出発することも多々あるのです
この例として最も有名なのは

Bulgarian: 
Астрономите смятали, 
че тя била голяма
по отношение на разстоянието до звездите.
Днес бихме нарисували 
картината по-скоро така.
Изображението е от НАСА.
Виждате, че орбитата 
на Земята е доста малка.
Всъщност е по-малка и от показаното тук.
Следователно звездният паралакс
е много малък и труден за откриване.
Това води до втората причина,
поради която предсказанието 
не проработило.
Учените допуснали,
че телескопите им били 
достатъчно чувствителни,
за да засекат паралакса.
Това се оказало, че не било вярно.
Чак 19. век
учените успяли да засекат
звездния паралакс.
Има също така и трети проблем.
Той е свързан с фактите.
Голяма част от науката 
не се вписва в учебникарския модел.
Тя не е дедуктивна изобщо,
а всъщност е индуктивна.
С това се има предвид, 
че учените не започват задължително
с теории или хипотези,
а често с наблюдения
на различни събития по света.
Най-известният пример 
е и един от най-знаменитите

Ukrainian: 
Астрономи припускали,
що земна орбіта велика
порівняно з відстанню до зірок.
Сьогодні ж ми спираємось на іншу картину,
ось, наприклад, дані NASA,
і ви бачите, що насправді
орбіта Землі дуже мала.
Фактично, вона значно менша,
ніж тут показано.
Отож, зоряний паралакс
дуже малий,
і його надзвичайно важко виявити.
І це нас підводить до другої причини,
з якої прогноз не спрацював:
вчені також припускали,
що їхні телескопи були досить чутливими,
щоб виявити паралакс.
Але виявилось, що це не так.
Насправді, лише в 19 сторіччі
вчені змогли виявити
зоряний паралакс.
І, зрештою, третя проблема.
Третя проблема стосується того факту,
що значна частина науки
не вписується в підручникову модель.
Багато наукових досліджень
не є дедуктивними,
насправді вони індуктивні.
Я маю на увазі, що вчені не обов'язково
починають з теорій та гіпотез,
часто вони починають зі спостережень
за явищами і процесами,
які відбуваються в світі.
Чи не найвідомішим прикладом цього

Portuguese: 
Os astrônomos presumiam 
que a órbita da Terra era extensa
em relação à distância 
a que estava das estrelas.
Hoje, a imagem seria mais assim.
Essa imagem é da NASA,
e vemos que a órbita da Terra 
é, na verdade, bem pequena.
Na verdade, é bem menor 
que nesta ilustração.
Portanto, o paralaxe estelar
é bem pequeno e, na verdade, 
bem difícil de detectar.
E isso nos leva à segunda razão
pela qual a dedução não funcionou,
porque os cientistas também presumiam
que os telescópios que tinham 
eram sensíveis o bastante
para detectar o paralaxe.
E isso provou-se incorreto.
Foi somente no século 19
que os cientistas conseguiram detectar
o paralaxe estelar.
Há um terceiro problema.
Esse terceiro problema 
é simplesmente factual:
muito da ciência não cabe 
no modelo do livro didático.
Muito da ciência não é nada dedutivo.
Na verdade, é indutivo.
Dizemos com isso que os cientistas 
não necessariamente
começam com teorias e hipóteses.
Geralmente, começam com observações
de coisas que acontecem no mundo.
E o exemplo mais famoso disso 
é um dos mais

Romanian: 
Astronomii presupuneau
că orbita Pămîntului e mare
relativ la distanța pînă la stele.
Astăzi am face desenul mai degrabă așa.
E un desen de la NASA,
vedeți că orbita Pămîntului e mică.
De fapt e mult mai mică
chiar și decît apare aici.
De aceea paralaxa stelară
e foarte mică și foarte greu de detectat.
Iar asta duce la al doilea motiv
pentru care n-a mers predicția:
astronomii presupuneau în plus
că telescoapele lor erau
destul de sensibile
pentru a detecta paralaxa,
și s-a dovedit că nu era cazul.
Abia în secolul al 19-lea
au reușit astronomii
să detecteze paralaxa stelară.
Și acum a treia problemă,
care privește realitatea
că o bună parte a științei
nu se potrivește cu modelul din manual.
O bună parte a științei
nu e deloc deductivă,
ci de fapt inductivă.
Prin asta vreau să spun că cercetătorii
nu încep neapărat cu teorii și ipoteze,
ci adesea încep prin a observa
ce se întîmplă în natură.
Iar exemplul cel la celebru ni-l dă

Chinese: 
天文學家假設地球的軌道
遠大於跟恆星的距離。
今天我們畫出來的圖
比較像這樣：
這幅來自美國太空總署，
你們可以看到地球的軌道
事實上相當地小，
其實較這張圖畫還要小，
因此，恆星視差非常小，
很難偵測到的。
這也帶到第二個原因，
為什麼沒有觀測到，
因為科學家也誤以為
當時的望遠鏡夠精密，
足以偵測到視差。
而最後發現這是錯的。
直到19世紀，
科學家才有辦法偵測到恆星視差。
科學家才有辦法偵測到恆星視差。
所以，還有第三個問題。
第三個問題簡而言之
就是事實問題。
有很多科學不符合教科書上的方法論，
很多科學根本不是
推理演繹出來的，
而是歸納出來的。
意思是說，科學家不一定要
先建立理論假設，
他們常常只是從觀察出發，
觀察世上萬物的運行。
最有名的例子查爾斯．達爾文，
也是世上最有名的科學家之一，

Dutch: 
Astronomen veronderstelden
dat de baan van de aarde groot was
ten opzichte van de afstand 
tot de sterren.
Vandaag zou het beeld er meer zo uitzien,
- dit komt van NASA -
en je ziet de baan van de Aarde
eigenlijk heel klein is.
In feite zelfs nog veel
kleiner dan hier getoond.
De stellaire parallax
is dus zeer klein
en eigenlijk heel moeilijk te detecteren.
Dat leidt tot de tweede reden
waarom de voorspelling niet werkte,
omdat wetenschappers ook veronderstelden
dat hun telescopen gevoelig genoeg waren
om de parallax te detecteren.
Ook dat bleek niet waar te zijn.
Pas in de 19e eeuw
konden wetenschappers
de stellaire parallax aantonen.
Er is nog een derde probleem.
Het derde probleem is gewoon het feit
dat veel van de wetenschap
niet past in het leerboekmodel.
Veel wetenschap is helemaal 
niet deductief, maar inductief.
We bedoelen dat wetenschappers niet per se
beginnen met theorieën en hypothesen.
Vaak beginnen ze gewoon met waarnemen
van wat er gebeurt in de wereld.
Het bekendste voorbeeld daarvan
is wel Charles Darwin,

Chinese: 
天文学家假定地球的轨道很大，
相较于星星的距离。
今天我们会画出一个这样的图案
来自NASA。
可以看到地球的轨道非常小。
事实上可能比这显示的更小。
因此，星球视差
会非常小，而且难以探测。
这也引出了另一个原因，
为什么这个预测不准确。
因为科学家也假定
他们的天文望远镜足够灵敏，
足以检测到这个视差。
后来证明是错的。
直到19世纪
科学家才能检测出
星球视差。
还有第三个问题。
这是现实问题，
许多的科学不适用教科书模型。
许多的科学根本不是演绎，
而是归纳出来的。
这样的话，科学家并不需要
由理论和假设出发，
通常他们只是从观察出发，
观察世界上的的一切。
最著名的例子是

Korean: 
천문학자들은 별들의 거리에 비해서
지구의 궤도를 크게 추정했죠.
오늘날 별의 시차 모형은 이렇습니다.
이건 NASA에서 만든겁니다.
보다시피 지구의 궤도는 아주 작죠.
실제로는, 
이 그림보다도 훨씬 작습니다.
그러므로 별의 시차라는 건
매우 작고
감지하기가 매우 어렵습니다.
그리고 그것은 예측이 틀리는
두번째 이유로 이어지는데,
천체망원경의 성능이
별의 시차를 감지할 수 있을 정도로
정교하다고 가정했던 것입니다.
망원경은 그만큼 정교하질 못했죠.
19세기가 되기 전까지는
과학자들이 별의 시차를
감지할 수 없었습니다.
또한 세 번째 문제도 있습니다.
세 번째는 단순히 사실적 오류입니다.
대부분의 과학이
교과서적 모델에는 맞지 않습니다.
대부분 과학은 연역적이지 않습니다.
사실 귀납적입니다.
그러니까, 과학자들이
꼭 이론이나 가설로
시작할 필요가 없습니다.
자연세계의 현상을 관찰하는 것에서
시작하곤 합니다.
이에 관한 가장 유명한 사례는

Thai: 
นักดาราศาสตร์เคยคาดไว้ว่าวงโคจรของโลกนั้นใหญ่
เป็นสัดส่วนกับระยะห่างจากดวงดาว
วันนี้เราจะเขียนภาพเป็นแบบนี้มากกว่า
มันมาจากนาซ่า
และคุณเห็นวงโคจรของโลกว่ามันค่อนข้างเล็ก
อันที่จริง มันเล็กกว่าที่แสดงให้เห็นตรงนี้
การเหลื่อมตำแหน่งของดวงดาวนั้น
เล็กมากๆ และอันที่จริง ยากที่จะตรวจจับได้
และนั่นนำไปสู่เหตุผลที่สอง
ทำไมการคาดคะเนถึงไม่ได้ผล
เพราะว่านักวิทยาศาสตร์ยังเข้าใจว่า
กล้องโทรทัศน์ที่พวกเขามีนั้นไวพอ
ที่จะตรวจจับการเหลื่อมตำแหน่งได้
และนั่นกลายเป็นว่าไม่เป็นความจริง
ไม่จนกระทั่งศตวรรษที่ 19
ที่นักวิทยาศาสตร์สามารถที่จะตรวจจับ
การเหลื่อมตำแหน่งของดาวได้
ดังนั้น มันมีปัญหาที่สามเช่นกัน
ปัญหาที่สามเป็นปัญหาที่เกี่ยวกับข้อเท็จจริง
ที่ว่า วิทยาศาสตร์มากมาย
ไม่ได้เป็นไปตามแบบจำลองตำรา
วิทยาศาสตร์มากมายไม่ใช่การนิรนัยเลย
มันเป็นการอุปนัย
และที่เราบอกว่า นักวิทยาศาสตร์
ไม่จำเป็นจะต้องเริ่มต้นด้วยทฤษฎีและสมมติฐาน
บ่อยครั้ง พวกเขาเริ่มจากการสังเกต
สิ่งต่างๆ ที่เกิดขึ้นในโลก
และตัวอย่างที่โด่งดังที่สุดนั้น

French: 
Les astronomes supposaient que 
l'orbite de la Terre était plus grande
que la distance avec les étoiles.
Aujourd'hui, on dessinerait plutôt une
image comme ceci,
ça provient de la NASA,
et vous voyez que l'orbite de la Terre 
est en fait plutôt petite.
En fait, elle est même bien plus petite 
que ce que l'on montre ici.
Par conséquent, le parallaxe solaire,
est très petit et en fait 
très difficile à détecter.
Et ça mène à la deuxième raison
pour laquelle la prédiction 
ne fonctionnait pas,
parce que les scientifiques 
faisaient aussi l'hypothèse
que leurs télescopes étaient
suffisamment sensibles
pour détecter le parallaxe.
Il s'est avéré que ce n'était pas vrai.
Ce n'est qu'au dix-neuvième siècle
que les scientifiques ont été 
capables de détecter
le parallaxe solaire.
Il y a aussi un troisième problème.
Le troisième problème 
est un problème factuel,
Le modèle classique ne correspond pas 
à de nombreuses sciences.
De nombreuses sciences 
ne sont pas du tout déductives,
elles sont en fait inductives.
Je veux dire par là, que les scientifiques
ne commencent pas
nécessairement par 
les théories et les hypothèses,
souvent ils débutent par des observations
de choses qui se passent dans le monde.
L'un des exemples 
les plus célèbres est celui

Polish: 
Astronomowie zakładali,
że orbita Ziemi jest duża
w stosunku do odległości gwiazd.
Dzisiaj narysowalibyśmy to tak.
Pochodzi to z NASA.
Widać, że orbita Ziemi jest raczej mała.
W rzeczywistości
jest nawet mniejsza, niż tu widać.
Paralaksa gwiezdna
jest więc mała i trudna do zaobserwowania.
Prowadzi to do drugiej przyczyny
porażki tej prognozy.
Otóż naukowcy zakładali,
że teleskopy, którymi dysponowali,
są wystarczająco czułe,
aby wykryć paralaksę.
A tak nie było.
Aż do XIX wieku
naukowcy nie byli w stanie
zaobserwować paralaksy gwiezdnej.
Pojawił się też trzeci problem.
To błąd rzeczowy.
Wiele dziedzin nauki 
nie pasuje do modelu podręcznikowego.
Wiele dziedzin nie polega na dedukcji,
tylko na indukcji.
To oznacza, że naukowcy niekoniecznie
zaczynają od teorii i hipotez,
ale często zaczynają od obserwacji
zjawisk zachodzących w świecie.

Hungarian: 
A csillagászok úgy vélték, 
hogy a Föld pályája hatalmas
a csillagoktól való távolságához képest.
Ma már inkább így ábrázolnánk ezt,
ez a NASA-tól származik,
és mint látható, a Föld pályája,
meglehetősen kicsi.
Sőt, valójában jóval kisebb 
ennél is, mint ahogy itt látjuk.
A csillagok parallaxisa viszont
nagyon kicsi és nagyon nehéz kimutatni.
Ezzel el is jutunk a második okhoz,
hogy miért is nem működik a feltevés.
A tudósok ugyanis azt is feltételezték,
hogy a távcsövek elég pontosak ahhoz,
hogy mutassák a szögelmozdulást.
Kiderült azonban, hogy ez nem így van.
A 19. századig kellett várni,
mire a tudósok kinyomozták
a csillagok szögelmozdulását.
Van azonban egy harmadik probléma is.
Ez egyszerűen az a tény,
hogy számos tudomány alkalmatlan
a tankönyvi módszerre.
Sok tudományterület, 
nem deduktív,
hanem induktív.
Ez azt jelenti, hogy sok tudós
nem elméletekkel és 
hipotézisekkel kezd,
hanem előbb 
megfigyeléseket végez
a körülöttünk lévő világban.
Az egyik legismertebb példa erre

Persian: 
ستاره شناسان فرض كردند كه مدار زمين
در مقايسه با فاصله از ستاره ها، بزرگ است.
امروزه می توانيم تصويری مثل اين را ترسيم كنيم
كه منبعش ناساست.
و همونطور كه می توانيد ببينيد مدار زمين بسيار كوچك است.
درحقيقت كوچكتر از آن است كه قابل نمايش در اينجا باشد.
بنابراين پارالكس ستاره ای،
بسيار كوچك است و به سختی تشخيص داده می شود.
می رسيم به دومين دليلی كه
چرا پيش بينی جواب نداد،
چون فرض دانشمندان بر اين بود كه
تلسكوپهایشان به قدر كافی برای ديدن
پارالكس حساس است.
درصورتيكه معلوم شد درست نيست.
تا قرن ۱۹ طول كشيد تا
دانشمندان بتوانند پارالكس ستاره ای
را شناسايی كنند.
خوب، مشكل سومی هم وجود دارد.
كه اين مشكل سوم در عمل و واقعيت ظاهر می شود
اين كه بسياری از علوم در کتابهای درسی یافت نمی شوند..
بسياری از علوم وجود دارند كه اصلا استنتاجی و قياسی نيستند.
و در واقع استقرايی هستند.
و براين مبنا قصد داريم بگویيم كه لزوما دانشمندان
با فرض و فرضيه شروع نمی كنند،
اغلب فقط با مشاهده موضوعاتی در جهان هستی،
شروع می كنند.
و يكی از معروفترين مثالهای اين مورد، يكی از مشهورترين

Croatian: 
Astronomi su pretpostavljali
da je Zemljina orbita velika
s obzirom na udaljenost od zvijezda.
Danas bismo nacrtali ovakvu sliku,
koja je iz NASE,
i vidi se da je Zemljina orbita 
zapravo vrlo mala.
Ustvari mnogo manja
nego što je ovdje prikazano.
Stoga je zvjezdana paralaksa
vrlo mala i jako ju je teško otkriti.
To vodi do drugog razloga
zašto predviđanje nije uspjelo,
jer su znanstvenici također pretpostavljali
da su teleskopi koje 
posjeduju dovoljno osjetljivi
da otkriju paralaksu.
To se ispostavilo netočnim.
Sve do devetnaestog stoljeća
znanstvenici nisu mogli otkriti
zvjezdanu paralaksu.
Stoga postoji i treći problem.
Treći je problem činjenične prirode,
mnogo toga u znanosti ne prati udžbenik.
Većina toga u znanosti nije deduktivno,
nego je induktivno.
Pri tome mislim da znanstvenici 
ne moraju nužno
započeti s teorijama i hipotezama,
ponekad počinju s opažanjima
stvari koje se događaju u svijetu.
Slavan primjer 
za ovo je najpoznatiji

Vietnamese: 
Các nhà thiên văn học đã giả định
rằng trái đất có quỹ đạo lớn
so với khoảng cách tới các ngôi sao.
Ngày nay, chúng ta có thể vẽ ra hình ảnh như thế này,
điều này đến từ NASA,
và bạn có thể thấy đấy,
quỹ đạo Trái đất thật sự khá nhỏ.
Trên thực tế, nó thật ra nhỏ hơn rất nhiều
so với những gì được thấy ở đây.
Vì vậy, thị sai sao
sẽ rất là nhỏ 
và thật sự rất khó để có thể phát hiện ra.
Và điều đó dẫn đến lý do thứ 2
tại sao dự đoán đó không đúng,
bởi vì các nhà khoa học cũng giả thiết
rằng kính viễn vọng mà họ có đủ nhạy
để phát hiện ra thị sai.
Và nó thành ra không đúng.
Cho đến thế kỷ 19
các nhà khoa học mới có thể phát hiện ra
thị sai sao.
Vì thế, đó cũng là vấn đề thứ 3.
Vấn đề thứ 3 là đơn giản một vấn đề thực tế,
rất nhiều khoa học không phù hợp
với mô hình sách giáo khoa.
Rất nhiều khoa học không suy diễn gì cả,
nó chính xác là quy nạp.
Và do đó, chúng tôi nghĩ rằng 
các nhà khoa học không nhất thiết
phải bắt đầu với các giả thiết và lý thuyết,
thường thì họ chỉ cần bắt đầu quan sát
những thứ đang xảy ra trên thế giới.
Một ví dụ nổi tiếng trong số đó là

Slovak: 
Astronómovia predpokladali,
že obežná dráha Zeme je obrovská
porovnateľná so vzdialenosťou 
ku hviezdam.
Dnes si to predstavujeme skôr takto:
toto pochádza od NASA,
a vidíte, že obežná dráha Zeme 
je vlastne pomerne malá.
V skutočnosti je omnoho 
menšia než táto tu.
Preto je hviezdna paralaxa
veľmi malá a je veľmi 
ťažké ju zachytiť.
A to vedie k druhému dôvodu,
prečo sa predpoveď nepotvrdila.
Vedci totiž taktiež predpokladali,
že ich teleskopy boli dostatočne citlivé
na to, aby zachytili paralaxu.
Ukázalo sa však, že to nebola pravda.
Až do 19. storočia
vedci hviezdne paralaxy
nevedeli zachytiť.
Takže je tu aj tretí problém.
Tretí problém sa týka faktu,
že tento učebnicový model
sa nedá použiť na všetko.
Mnohé vedecké poznatky nie sú odvoditeľné,
ale indukčné.
To znamená, že vedci nezačnú
s teóriami a hypotézami,
často začnú s pozorovaním
toho, čo sa deje vo svete.
Najznámejším príkladom je jeden

Arabic: 
الفلكيون اعتقدوا أن مدار اﻷرض كان كبيرا
مقارنة بالمسافة من النجوم
اليوم يمكن أن نرسم الصورة في هذا الشكل
هذه من ناسا
و نرى فيه أن مدار اﻷرض ضغير جدا
و هو حتى أصغر مما نراه هنا
و لذلك فان "المنظور النجمي" صغير جدا
و من الصعب اكتشافه
و هذا يؤدي الى السبب الثاني
لماذا لم يكن التوقع صحيحا؟
ﻷن العلماء كانوا يعتقدون أيضا
أن التليسكوبات التي كانوا يستخدمونها كانت حساسة
بصورة كافية لاكتشاف "المنظور النجمي"
و اتضح أن هذا غير صحيح
الى أن جاء القرن التاسع عشر
عندما استطاع العلماء اكتشاف "المنظور النجمي"
هناك مشكلة ثالثة أيضا
و هي مشكلة واقعية
ﻷن الكثير من العلم لا يتماشى مع النموذج القياسي
كثير من العلم ليس استنتاجيا على الاطلاق
في الحقيقة هو استقرائي
و بهذا نعني أن العلماء ليسوا بالضرورة
أن يبدأوا بنظريات و فرضيات
غالبا يبدأوا بمشاهدات
تحدث في العالم حولنا
و أشهر مثال لهذا

Serbian: 
Astronomi su pretpostavljali
da je Zemljina orbita velika
u odnosu na udaljenost od zvezda.
Danas bismo pre nacrtali ovakvu sliku,
ovu je uradila NASA
i vidi se da je Zemljina orbita
prilično mala.
Zapravo je mnogo manja
nego što je ovde prikazano.
Stoga je zvezdana paralaksa
veoma mala i jako ju je teško uočiti.
To nas dovodi do drugog razloga
zbog kog pretpostavka nije funkcionisala,
a to je pretpostavka naučnika
da su njihovi teleskopi dovoljno precizni
da uoče paralaksu.
Ispostavilo se da to nije tačno.
Tek su u 19. veku
naučnici mogli da uoče
zvezdanu paralaksu.
Postoji i treći problem.
To je prosto činjenični problem,
nauka se dobrim delom ne uklapa
u udžbenički model.
Nauka dobrim delom uopšte nije deduktivna,
već je induktivna.
To znači da naučnici ne polaze nužno
od teorija i hipoteza,
često polaze od opažanja
događaja u svetu.
Najpoznatiji primer za ovo

Portuguese: 
Os astrónomos assumiam 
que a órbita da Terra era grande
relativamente à distância às estrelas.
Hoje representaríamos 
a situação desta forma.
(isto é da NASA)
Estão a ver que a órbita da Terra 
é de facto pequena.
De facto, é muito menor 
do que podemos ver aqui.
Então a paralaxe estelar
é muito pequena e difícil de detectar.
Isso conduz à segunda razão
por que a previsão não funcionou,
porque os cientistas também assumiam
que os seus telescópios 
eram suficientemente sensíveis
para detectar a paralaxe.
E isso revelou-se não ser verdade.
Só no século XIX
os cientistas puderam detectar 
a paralaxe estelar.
Há ainda um terceiro problema.
É simplesmente um problema factual,
que muita ciência não se adapta 
ao modelo do manual.
Muita ciência não é de todo dedutiva,
é na verdade indutiva.
E com isso queremos dizer 
que os cientistas nem sempre começam
com teorias e hipóteses,
muitas vezes começam 
apenas com observações
de coisas que vão acontecendo no mundo.
O exemplo mais famoso disso

Italian: 
Gli astronomi stavano assumendo 
che l'orbita terrestre fosse ampia
in relazione alla distanza dalle stelle.
Oggi rappresenteremmo l'immagine così,
questa è un'immagine della NASA
e vedete come l'orbita terrestre 
sia in realtà piuttosto piccola.
E in realtà è ancora più piccola 
di quanto mostrato qui.
La parallasse stellare quindi
è molto piccola 
e molto difficile da individuare.
E questo ci porta al secondo motivo
per cui la previsione non funzionò.
Gli scienziati assumevano anche
che i telescopi di cui erano in possesso
fossero abbastanza sensibili 
da individuare la parallasse.
E questo si rivelò non essere vero.
Solo nel diciannovesimo secolo
gli scienziati sono stati in grado
di individuare la parallasse stellare.
C'è anche un terzo problema.
Il terzo problema è semplicemente 
un problema effettivo:
la scienza non sempre 
si adatta al modello da manuale.
Molta scienza non è affatto deduttiva.
È induttiva.
E con questo intendo che gli scienziati 
non devono necessariamente
iniziare da teorie ed ipotesi.
Spesso iniziano dall'osservazione
di quello che succede nel mondo.
Il più celebre esempio è quello

iw: 
האסטרונומים הניחו שהמסלול היה גדול
יחסית למרחק מהכוכבים.
היום היינו מציירים את התמונה כך.
זו התקבלה מנאסא,
ובה רואים שמסלול הארץ הוא די קטן.
למעשה, הוא אפילו קטן 
עוד יותר ממה שמוצג כאן.
על-כן, ההיסט הכוכבי
הוא קטן מאוד וקשה מאוד לגלות אותו.
וזה מוביל לסיבה השניה
בגללה החיזוי לא התאמת.
כי המדענים גם הניחו
שהטלסקופים שלהם היו מספיק רגישים
כדי לגלות את ההיסט.
וזה התברר כלא נכון.
רק במאה ה-19,
המדענים הצליחו לגלות
את ההיסט הכוכבי.
יש גם בעיה שלישית.
הבעיה השלישית נוגעת פשוט לעובדה
שרוב המדע אינו מתאים למודל ספר-הלימוד.
רוב המדע אינו דדוקטיבי כלל,
אלא הוא אינדוקטיבי.
פירוש הדבר הוא שהמדענים לא בהכרח
מתחילים עם תיאוריות והשערות,
אלא לעיתים קרובות הם מתחילים
עם תצפיות על התופעות בעולם.
הדוגמא הכי ידועה לזה הוא אחד

Russian: 
Астрономы полагали,
что орбита Земли достаточно велика
относительно расстояния до звёзд.
Сегодня мы бы скорее
изобразили это вот так —
это изображение
предоставлено НАСА —
видно, что земная орбита
сравнительно небольшая.
Фактически, она гораздо меньше,
чем здесь показано.
Таким образом, звёздный параллакс
очень невелик,
и его весьма сложно проследить.
И это подводит нас ко второй причине,
по которой прогноз не сбылся.
Учёные также полагали,
что их телескопы
достаточно чувствительны,
чтобы заметить параллакс.
Это тоже оказалось неправдой.
Учёные увидели
звёздный параллакс
только в 19 веке.
Есть также и третья проблема.
Эта проблема — фактическая:
многое в науке непригодно
для книжной модели.
Многое в науке
делается не дедуктивно,
а индуктивно.
Учёные не всегда
начинают с теорий и гипотез,
часто они начинают с наблюдений
того, что происходит в мире.
Самый знаменитый пример —

Turkish: 
Gökbilimciler, Dünya yörüngesinin
Dünya'nın yıldızlara uzaklığıyla orantılı
bir büyüklükte olduğunu varsaymışlardı.
Günümüzde resmi daha çok bu şekilde çizmeliyiz,
bu NASA'dan
ve görüyorsunuz ki Dünya'nın yörüngesi oldukça küçük.
Aslında, burada gösterilenden bile
çok daha küçük.
Bu yüzden yıldız paralaksı
çok küçük ve incelenmesi çok zordur.
Ve bu da, öngörünün işlememesinin
ikinci nedenine yol açıyor,
çünkü biliminsanları, teleskoplarının
paralaksı görmeye yetecek kadar
hassas olduğunu varsayıyorlardı.
Ve bunun da öyle olmadığı ortaya çıktı.
19. yy.'a kadar biliminsanlarının
yıldız paralaksını incelemeleri
mümkün olmadı.
Ve üçüncü bir sorun daha var.
Bu olgusal bir sorun, şöyle ki,
bilimin büyük bir kısmı okul kitabı modeline uymaz.
Bilimin büyük bir kısmı tümdengelimsel bile değildir,
tümevarımsaldır.
Ve bununla, biliminsanları teoremlerle ve
hipotezlerle başlamaz,
sıklıkla dünyada devam eden şeyleri gözlemlemekle
başlarlar demek istiyorum.
Ve bunun en önemli örneği,
yaşamış en ünlü biliminsanlarından

Spanish: 
Los astrónomos asumían 
que la órbita de la Tierra era grande
en relación a la distancia 
a las estrellas.
Hoy en día la ilustraríamos más así,
esto viene de la NASA,
y pueden ver que la órbita de la Tierra 
es bastante pequeña.
Incluso mucho más pequeña
que lo que se muestra aquí.
Por ello el paralaje estelar
es muy pequeño y muy difícil de detectar.
Esto conlleva a la segunda razón
por la que la predicción no funcionó,
ya que los científicos también asumieron
que los telescopios que tenían 
eran lo suficientemente sensibles
para detectar el paralaje estelar.
Cosa que no era cierta.
No fue sino hasta el siglo XIX
que los científicos fueron capaces 
de detectar el paralaje estelar.
También hay un tercer problema.
Es simplemente un problema de facto:
mucho de la ciencia no entra 
dentro del modelo del texto.
Muchas ciencias no son deductivas,
sino inductivas.
Eso significa que muchos científicos 
no necesariamente
comienzan con teorías e hipótesis,
a menudo son solo observaciones
de las cosas que pasan en el mundo.
El ejemplo más famoso 
es de uno de los científicos

Thai: 
คืองานจากนักวิทยาศาสตร์ที่โด่งดังที่สุดที่เคยมี
ชาร์ล ดาวิน
เมื่อดาวิน ได้เดินทางไปกับเรือบีเกิลเมื่อยังหนุ่ม
เขาไม่ได้มีสมมติฐาน เขาไม่ได้มีทฤษฎี
เขาแค่รู้ว่าเขาต้องการจะมีอาชีพ
เป็นนักวิทยาศาสตร์
และเขาก็เริ่มเก็บข้อมูล
โดยหลักๆ แล้ว เขารู้ว่าเขาเกลียดการแพทย์
เพราะการเห็นเลือดทำให้เขารู้สึกไม่ดี
เขาต้องหาอาชีพทางเลือกอื่น
ดังนั้นเขาจึงเริ่มเก็บข้อมูล
และเขาเก็บสิ่งต่างๆ มากมาย
รวมทั้งนกฟินช์
เมื่อเขาเก็บนกเหล่านี้
เขาโยนมันเข้าไปในถุง
และเขาไม่รู้เลยว่าเขาได้ทำอะไร
หลายปีผ่านไปในลอนดอน
ดาวินดูข้อมูลของเขาอีกครั้ง
แล้วเริ่มที่จะพัฒนาคำอธิบาย
และนั่นคำอธิบายนั่นก็คือ
ทฤษฎีของการคัดเลือกโดยธรรมชาติ
นอกเหนือจากวิทยาศาสตร์อุปนัย
นักวิทยาศาสตร์ยังข้องเกี่ยว
กับการสร้างแบบจำลองบ่อยๆ
สิ่งหนึ่งที่นักวิทยาศาสตร์ต้องการจะทำในชีวิต
ก็คือได้อธิบายเหตุของสิ่งต่างๆ
และเราทำอย่างนั้นได้อย่างไร
ทางหนึ่งที่คุณสามารถทำได้คือสร้างแบบจำลอง
และทดสองความคิด
นี่คือภาพของแฮนรี่ คาร์เดล

Portuguese: 
famosos cientistas que já existiu, 
Charles Darwin.
Quando Darwin partiu, ainda jovem, 
na viagem do Beagle,
ele não tinha uma hipótese, ou uma teoria.
Ele só sabia que queria 
ter uma carreira como cientista
e começou a coletar dados.
Sobretudo, ele sabia 
que detestava medicina
poque ver sangue o fazia passar mal.
Por isso, ele tinha de ter 
uma carreira alternativa.
Então, ele começou a coletar dados.
Ele coletou muitas coisas, 
incluindo seus famosos fringilídeos.
Ao capturá-los, 
ele os lançava em uma sacola
e não fazia ideia de sua importância.
Muitos anos depois, em Londres,
Darwin analisou novamente seus dados
e começou a desenvolver uma explicação,
e essa explicação 
foi a teoria da seleção natural.
Além da ciência indutiva,
os cientistas também geralmente 
criam modelos.
Uma das coisas que os cientistas 
querem fazer na vida
é explicar as causas das coisas.
E como fazemos isso?
Bem, uma forma de fazermos isso 
é criar um modelo
que teste essa ideia.
Essa é uma imagem de Henry Cadell,

Bulgarian: 
учени живяли някога - Чарлз Дарвин.
Когато като млад мъж отишъл 
на пътешествие с "Бийгъл",
нямал хипотеза или теория.
Знаел единствено, че искал 
да има кариера като учен
и започнал да събира данни.
Главно осъзнавал, че мразел медицината,
тъй като при вида на кръв му прилошавало.
Затова се нуждаел 
от алтернатива за кариерата си.
Така че започнал със събирането на данни.
И събрал много, 
включително и известните му чинки.
Сложил ги в една чанта
и нямал никаква идея какво означавали.
Много години по-късно в Лондон
Дарвин погледнал събраната информация 
отново и започнал
да я обяснява,
а това обяснение било 
теорията на естествения подбор.
Освен индуктивната наука,
учените често създават и модели.
Една от целите на учените
е да обясняват причините за нещата.
А как се случва това?
Е, един начин за това е 
чрез изграждането на модел,
който да тества идеята.
Това е снимка на Хенри Кадел,

Korean: 
세상에서 가장 유명한 과학자,
찰스 다윈입니다.
다윈이 젊어서
비글호를 타고 여행할 때
그는 가설도, 이론도 없었습니다.
단지 과학자 경력을 쌓고 싶어했고
정보 수집을 시작했죠.
피를 보는 것을 
끔찍하게 싫어했기 때문에
의학을 싫어하는 것을 알았고
다른 진로를 찾아야 했습니다.
그래서 정보를 수집하기 시작했습니다.
다윈은 많은 것들을 수집했는데,
유명한 참새류도 그 일부였습니다.
그는 새들을 모아서 
가방 안에 던져두었고,
그것이 어떤 의미인지 몰랐죠.
몇 년 후 런던에서
다윈은 수집한 정보들을 다시 보다가
어떤 해석을 내놓게 되는데
이것이 바로 자연 도태 이론입니다.
귀납적인 과학 이외에도
과학자들은 종종
모델을 만드는데 참여합니다.
과학자들이 생전에 하고 싶은 일 하나가
사물의 원인을 설명하는 일입니다.
어떻게 하냐구요?
한가지 방법은 이론을 시험하는
모델을 만드는 것입니다.
사진 속 인물은 헨리 카델입니다.

Russian: 
один из самых известных
в истории учёных, Чарльз Дарвин.
Когда Дарвин в юности отправился
в путешествие на корабле «Бигль»,
у него не было гипотезы или теории.
Он знал только то, что он хотел
сделать карьеру учёного,
и начал собирать данные.
Он хорошо знал, что ненавидит медицину —
он не переносил вида крови —
и он был вынужден
выбрать другое направление.
Таким образом,
он начал сбор данных.
Он собрал обширную коллекцию образцов,
включая знаменитых вьюрков.
Собрав вьюрков,
он просто сложил их в сумку,
не имея ни малейшего
представления об их значении.
Много лет спустя, вернувшись в Лондон,
Дарвин снова и снова
изучал свои образцы
и начал разрабатывать теорию.
Это была теория
естественного отбора.
Помимо индукции,
учёные также часто
используют моделирование.
Одна из интересующих учёных вещей —
объяснение причин различных явлений.
Как это делается?
Один из способов — построить модель
и проверить идею с её помощью.
Это фотография Генри Каделла,

Spanish: 
más reconocidos que existió, 
Charles Darwin.
Cuando el joven Darwin 
salió en su viaje en el Beagle,
no tenía una hipótesis o una teoría.
Solo sabía que quería 
una carrera como científico
y comenzó a recolectar datos.
Sabía que odiaba la medicina
porque ver sangre lo enfermaba
así que tenía que buscar 
una carrera alternativa.
Así que comenzó a recolectar datos.
Y recolectó muchas cosas, 
incluyendo sus famosos pinzones.
Los que conseguía 
los guardaba en un bolso,
pero no tenía idea para lo que servirían.
Años más tarde en Londres,
Darwin comenzó a analizar sus datos
y a desarrollar una explicación.
Esa explicación fue la que dio lugar 
a la teoría de la selección natural.
Además de la ciencia inductiva,
los científicos a menudo hacen réplicas.
Una de las cosas 
que los científicos quieren hacer
es explicar las causas de las cosas.
¿Y eso cómo se hace?
Una de las formas de hacerlo 
es construir un modelo
para comprobar una idea.
Esta es una foto de Henry Cadell,

Arabic: 
هو واحد من أشهر العلماء على الاطلاق
هو تشارلز دارون
عندما ذهب داروين و هو شاب صغير في رحلة "البيجل"
لم يكن لديه فرضية أو نظرية
كل ما كان أراده أن يكون أن يكون يعمل كباحث علمي
و بدأ في تجميع بيانات
كان يعرف أنه يكره الطب
ﻷن منظر الدم كان يؤذيه
لذلك أراد أن يكون له وظيفة مغايرة
و لذلك بدأ في تجميع بيانات
و جمع أشياء كثيرة منها طيوره المشهورة
و عندما قام بتجميع هذه الطيور
ألقاهم في حقيبة و لم يعينه على اﻷطلاق ما يمثلونه
بعد سنوات طويلة في لندن
بدأ داروين في النظر في بياناته مرة أخرى
و بدأ في تطوير تفسير
و هذا التفسير كان هو نظرية الاختيار الطبيعي
بجانب العلم الاستقرائي
يساهم العلماء أيضا في تصميم النماذج
واحد من اﻷشياء التي أراد العلماء فعلها في الحياة
هو تفسير أسباب اﻷشياء
كيف نفعل ذلك؟
أحد الطرق أن تقوم ببناء
نموذج يختبر فكرة
هذه صورة لهنري كاديل

Chinese: 
最著名的科学家，查尔斯·达尔文。
当达尔文还年轻，在比格号上航行时，
他没有假设，他没有理论。
他只知道他希望成为科学家，
他开始收集数据。
主要是因为他讨厌医学，
因为他晕血，
所以他必须选择另一条职业道路。
所以他开始收集数据。
他收集许多的东西，
包括他著名的雀鸟。
他收集这些雀鸟的时候，
会把它们扔到袋子里，
他并不知道它们意味着什么。
许多年以后回到伦敦时，
达尔文再次翻看他的数据，
开始做出了一些解释，
这个解释就是自然选择论。
除了归纳科学，
科学家也常常进行建模。
他们一生中最想做的事情
就是解释事情的起因。
我们怎么做呢？
建立模型是一个方法，
可以用来测试一个想法。
这是亨利卡德尔的照片，

Turkish: 
Charles Darwin'dir.
Darwin, genç bir adam olarak
Beagle seyahatine çıktığında,
bir hipotezi yada teoremi yoktu.
Yalnızca bir biliminsanı olarak
kariyer yapmak istiyordu
ve veri toplamaya başladı.
Çünkü tıptan nefret ediyordu
onu kan tutuyordu,
bu yüzden başka bir kariyer yolu çizmeliydi.
Bu yüzden veri toplamaya başladı.
Ve onun o ünlü ispinoz kuşları da dahil olmak üzere
pek çok şey topladı.
Kuşları toplayıp çantasına attı
bunların ne anlama geldiği konusunda
hiçbir fikri yoktu.
Yıllar sonra Londra'ya döndüğünde,
verilerine yeniden baktı ve
bir açıklama geliştirmeye başladı,
ve o açıklama,
doğal seçilim teoremi idi.
Tümevarımsal bilimin yanısıra,
biliminsanları modellemeyi de sık sık kullanırlar.
Biliminsanlarının hayatta yapmayı istedikleri
şeylerden birisi de
bir şeylerin sebeplerini açıklamaktır.
Peki bunu nasıl yaparız?
Pekala, bunun bir yolu, bir fikri test etmek için
model oluşturmaktır.
Şimdi, bu Henry Cadell'ın bir resmi,

Ukrainian: 
є один із найвизначніших дослідників
усіх часів, Чарльз Дарвін.
Коли молодий Дарвін
вирушив у подорож на "Біглі",
у нього не було гіпотези чи теорії.
Він просто хотів стати вченим,
займатись наукою,
тож він почав збирати дані.
Насамперед він знав,
що ненавидить медицину,
бо йому стає погано від вигляду крові,
значить, він мав обрати іншу кар'єру.
Тож він почав збирати дані.
Він зібрав чималу колекцію даних,
включно зі знаменитими зябликами.
Щодо зябликів, Дарвін просто
кидав їх у сумку,
не замислюючись над їх значенням.
Через багато років
після повернення до Лондона,
Дарвін знову поглянув на свої дані,
і почав працювати над поясненням,
яке зрештою стало
теорією природного добору.
Крім використання індукції,
вчені також часто
звертаються до моделювання.
До найважливіших завдань вчених
належить пошук причин явищ.
І як це робиться?
Що ж, один зі способів –
це створити модель,
яка дозволить перевірити ідею.
На цьому фото Генрі Кеделл,

Dutch: 
een van de beroemdste wetenschappers ooit.
Toen Darwin als jonge man
op reis ging met de Beagle,
had hij geen hypothese, geen theorie.
Hij wist alleen dat hij
een carrière als wetenschapper wilde
en begon gegevens te verzamelen.
Hij wist vooral 
dat hij geneeskunde haatte.
Hij kon niet tegen bloed
en wilde een alternatieve carrière.
Hij begon met ​​verzamelen van gegevens.
Hij verzamelde van alles,
waaronder ook zijn beroemde vinken.
Toen hij deze vinken verzamelde,
gooide hij ze in een zak
zonder enig idee van hun betekenis.
Vele jaren later terug in Londen
bekeek Darwin zijn gegevens opnieuw
en begon er een uitleg 
voor te ontwikkelen.
Die uitleg was de
theorie van natuurlijke selectie.
Naast inductieve wetenschap,
maken wetenschappers ook vaak modellen.
Wat ze in de eerste plaats willen,
is de oorzaken van dingen verklaren.
Hoe doen ze dat?
Een manier is een ​​model bouwen
om een idee uit te testen.
Dit is Henry Cadell,

Slovak: 
z najslávnejších vedcov všetkých čias, 
Charles Darwin.
Keď sa Darwin, ako mladý muž,
vydal na cestu loďou Beagle,
nemal hypotézu, ani teóriu.
Vedel len, že sa chce stať vedcom,
a začal zbierať údaje.
Hlavne vedel, že neznáša medicínu,
pretože mu pri pohľade na krv bolo zle
a tak si musel vybrať inú kariérnu cestu.
Tak začal zbierať údaje.
Zozbieral mnoho vecí,
vrátane jeho slávnych piniek.
Chytené pinky hodil do vreca
a ani netušil, aký význam budú mať.
O mnoho rokov neskôr v Londýne
sa Darwin znovu pozrel na svoje údaje
a začal pracovať na vysvetlení,
a týmto vysvetlením bola jeho
teória prirodzeného výberu.
Popri induktívnej vede
vedci často vytvárajú modely.
Jedno o čo sa v živote snažia je
vysvetľovať príčinu vecí.
A ako to robia?
Jedným spôsobom je 
vytvoriť testovací model.
Toto je fotografia Henryho Cadella,

Serbian: 
jedan je od najvećih naučnika
svih vremena, Čarls Darvin.
Kada je Darvin kao mladić
pošao na putovanje brodom Bigl,
nije imao nikakvu hipotezu ili teoriju.
Jedino je znao da želi da radi kao naučnik
i počeo je da prikuplja podatke.
Znao je uglavnom da mrzi medicinu
jer mu je kad ugleda krv bilo toliko loše
da je potražio drugo zanimanje.
Tako je počeo da prikuplja podatke.
Prikupio je mnogo toga,
između ostalog i čuvene zebe.
Kada je pronašao te zebe,
ubacio ih je u vreću
i nije ni pretpostavljao šta to znači.
Mnogo godina kasnije u Londonu
Darvin je ponovo analizirao svoje podatke
i počeo da razvija objašnjenje,
odnosno teoriju prirodne selekcije.
Pored induktivne nauke,
naučnici se često bave stvaranjem modela.
Jedan od životnih ciljeva naučnika
jeste da objasne uzrok stvari.
Kako se to radi?
Recimo, tako što se napravi model
koji ispituje određenu ideju.
Ovo je slika Henrija Kadela,

Portuguese: 
é um dos cientistas mais famosos 
que já viveram, Charles Darwin.
Quando o jovem Darwin 
iniciou a viagem no Beagle
não tinha uma hipótese
nem uma teoria.
Só sabia que queria 
uma carreira como cientista
e começou a reunir dados.
Principalmente, sabia 
que detestava medicina
porque ver sangue o punha doente
pelo que tinha que ter 
uma carreira alternativa.
Então começou a reunir dados.
E coleccionou muitas coisas,
incluindo os famosos tentilhões.
Quando coleccionou estes tentilhões,
pô-los num saco
e não fazia ideia do que significavam.
Muitos anos mais tarde
de regresso a Londres,
Darwin olhou para os seus dados
e começou a desenvolver uma explicação,
e essa explicação era 
a Teoria da Selecção Natural.
Para além da ciência indutiva,
os cientistas participam 
com frequência na modelização.
Uma das coisas que os cientistas 
querem fazer na vida
é explicar a causa das coisas.
Como fazemos isso?
Uma forma de o fazer 
é construir um modelo
que verifica uma ideia.
Isto é uma imagem de Henry Cadell,

Japanese: 
かの有名な科学者
チャールズ・ダーウィンです
若き日のダーウィンが
ビーグル号に乗船して旅に出た時
彼は仮説も理論も持っていませんでした
ただ科学者としての経歴を持ちたい
その一心で
彼はデータを集め始めました
なにしろ彼は医学をやるのが嫌でした
血を見ると気分が悪くなるからです
だから別の進路が必要だったのです
それでデータ収集を始めました
あの有名なフィンチを含め
様々なものを集めました
採集の際 彼はフィンチを袋に放り込み
その意味も認識していませんでした
何年も後 ロンドンで
ダーウィンはデータを見直し
解釈を見出し始めました
その解釈が自然選択説です
帰納的な科学に加え
科学者がよく使う手法に
モデリングがあります
科学者が人生で実現したいことの一つに
原因の説明があります
どうやるのでしょうか？
方法の一つは アイディアを試すための
モデルを作ることです
こちらの写真はヘンリー・キャデル

English: 
famous scientists who ever lived, Charles Darwin.
When Darwin went out as a young 
man on the voyage of the Beagle,
he didn't have a hypothesis, he didn't have a theory.
He just knew that he wanted
to have a career as a scientist
and he started to collect data.
Mainly he knew that he hated medicine
because the sight of blood made him sick so
he had to have an alternative career path.
So he started collecting data.
And he collected many things, 
including his famous finches.
When he collected these finches,
he threw them in a bag
and he had no idea what they meant.
Many years later back in London,
Darwin looked at his data again and began
to develop an explanation,
and that explanation was the
theory of natural selection.
Besides inductive science,
scientists also often participate in modeling.
One of the things scientists want to do in life
is to explain the causes of things.
And how do we do that?
Well, one way you can do it is to build a model
that tests an idea.
So this is a picture of Henry Cadell,

Hungarian: 
az egyik valaha élt leghíresebb tudós, 
Charles Darwin példája.
Amikor a fiatal Darwin 
elindult a Beagle-hajóútra,
nem volt semmilyen 
hipotézise vagy elmélete.
Egyszerűen tudományos karrierre vágyott,
és elkezdett adatokat gyűjteni.
Tudta, hogy a gyógyászat nem neki való,
mert a vér láttán rögtön rosszul lett,
így másik karrier után kellett néznie.
Elkezdett tehát adatot gyűjteni.
Sokféle dolgot gyűjtött, például 
a pintyeket, mint ismert.
A pintyeket egy zsákban gyűjtötte össze,
de fogalma sem volt, milyen céllal.
Jó pár évvel később Londonban
újra elővette az adatokat,
és elkezdett magyarázatot keresni.
A magyarázat pedig 
a természetes szelekció elmélete lett.
Az induktív tudományos módszer mellett,
a tudósok gyakran dolgoznak modellekkel.
A tudósok egyik fő célkitűzése,
hogy megmagyarázzák a
dolgok keletkezését, okát.
Hogy hogyan teszik?
Az egyik mód, hogy készítenek egy modellt,
és ezzel tesztelik az ötletet.
Az alábbi képen Henry Cadell látható,

French: 
du scientifique le plus célèbre 
ayant existé, Charles Darwin.
Lorsque Darwin, alors jeune homme, 
a embarqué sur le Beagle,
il n'avait pas d'hypothèse, 
il n'avait pas de théorie.
Il savait simplement qu'il voulait 
avoir une carrière de scientifique
et il a commencé à collecter 
des informations.
Il savait qu'il détestait la médecine
parce que la vue du sang le rendait malade
donc il devait trouver 
une carrière alternative.
Donc il a commencé 
à collecter des données.
Il a collecté de nombreuses choses,
notamment ces célèbres pinsons.
Lorsqu'il collectait ces pinsons, 
il les jetait dans un sac
et n'avait aucune idée 
de ce que ça signifiait.
Des années plus tard, de retour à Londres,
Darwin a de nouveau observé ses données
et a commencé
à développer une explication,
et cette explication, c'était 
la théorie de la sélection naturelle.
En plus de la science inductive,
les scientifiques utilisent 
aussi souvent la modélisation.
Une des choses que les scientifiques 
veulent faire dans la vie
c'est expliquer les raisons des choses.
Comment fait-on ça ?
Eh bien, une des manières de le faire
c'est de construire un modèle
qui teste cette idée.
Voilà une photo d'Henry Cadell,

Polish: 
Przykładem jest jeden
z najsłynniejszych naukowców,
Karol Darwin.
Kiedy Darwin w młodości
wyruszył w podróż na pokładzie Beagle,
nie miał hipotezy, nie miał teorii.
Wiedział tylko,
że pragnie kariery naukowca,
więc zaczął gromadzić dane.
Wiedział, że nienawidzi medycyny,
bo widok krwi wywoływał u niego mdłości,
dlatego musiał znaleźć
inną ścieżkę kariery.
Zaczął więc gromadzić dane.
Zbierał wiele rzeczy,
w tym te słynne zięby.
Zbierał je i wrzucał do torby,
nie mając pojęcia,
jakie mają one znaczenie.
Wiele lat później w Londynie
Darwin znów spojrzał na swoje dane
i zaczął formułować wyjaśnienie,
a wyjaśnieniem była 
teoria selekcji naturalnej.
Poza naukami indukcyjnymi,
naukowcy często wykorzystują modelowanie.
Jednym z tematów,
którymi naukowcy chcą się zajmować,
jest wyjaśnianie przyczyn zjawisk.
Jak to robią?
Jednym ze sposobów
jest zbudowanie modelu testującego zamysł.
To jest zdjęcie Henry'ego Cadella,

Vietnamese: 
về một nhà khoa học nổi tiếng nhất,
Charles Darwin.
Khi Darwin còn trẻ rong ruổi trên hành trình của tàu Beagle,
ông không có các giải thiết, 
hay lý thuyết nào cả.
Ông chỉ biết rằng ông
muốn có một sự nghiệp của một nhà khoa học
và ông bắt đầu thu thập các dữ liệu.
Chủ yếu thì ông biết rằng 
ông ấy ghét các loại thuốc
bởi vì nhìn thấy máu 
làm ông phát ốm
vì thế, ông cần phải có một 
con đường sự nghiệp khác.
Ông bắt đầu thu thập các dữ liệu.
Ông ấy đã thu thập rất nhiều thứ,
bao gồm cả con chim sẻ nổi tiếng của mình.
Khi ông lượm những con chim sẻ này,
ông ấy ném chúng vào trong một cái túi
và không có một ý tưởng gì với chúng.
Nhiều năm sau đó, khi trở về London,
Darwin xem xét lại các dữ liệu của mình 
một lần nữa và bắt đầu
phát triển lời giải thích,
và lời giải thích đó chính là 
Thuyết chọn lọc tự nhiên.
Bên cạnh khoa học quy nạp,
các nhà khoa học cũng thường xuyên 
tham gia vào các mô hình hóa.
Một trong những thứ mà các nhà khoa học
muốn làm trong cuộc sống
là giải thích nguyên nhân của sự vật, sự việc.
Và chúng ta làm điều đó như thế nào?
Vâng, một cách mà bạn có thể làm được đó là
xây dựng một mô hình
để kiểm tra một ý tưởng.
Đây là bức tranh của Henry Cadell,

Italian: 
del più famoso scienziato 
mai vissuto, Charles Darwin.
Quando Darwin da ragazzo 
partì con l'HMS Beagle,
non aveva un'ipotesi né una teoria.
Sapeva soltanto che voleva 
fare carriera come scienziato
e cominciò a raccogliere dei dati.
Sapeva di odiare la medicina,
perché la vista del sangue 
lo faceva sentire male
e aveva dovuto scegliere 
un altro percorso.
Quindi cominciò a raccogliere dati.
Raccolse anche molte altre cose, 
inclusi i suoi famosi fringuelli.
Quando raccoglieva questi fringuelli 
li buttava in un sacco
senza avere idea di cosa significassero.
Molti anni dopo, 
una volta tornato a Londra,
Darwin riguardò i suoi dati e cominciò
a sviluppare una spiegazione.
Quella spiegazione era la teoria 
della selezione naturale.
Oltre alla scienza induttiva,
gli scienziati spesso partecipano 
anche alla costruzione di modelli.
Una delle cose che gli scienziati 
vogliono fare nella vita
è spiegare le cause delle cose.
E come facciamo a farlo?
Un modo è quello 
di costruire un modello
che sperimenti un'idea.
Questa è una foto di Henry Cadell,

Romanian: 
unul din marii oameni de știință
ai tuturor timpurilor, Charles Darwin.
Cînd tînărul Darwin a plecat
în călătoria sa pe Beagle,
nu avea o ipoteză, nu avea o teorie.
Își dorea doar o carieră în știință.
Și a început prin a aduna date.
În primul rînd știa că detestă medicina,
pentru că i se făcea rău cînd vedea sînge,
așa că îi trebuia altă profesiune.
Și a început să adune date.
A adunat multe lucruri,
între care și celebrele sale cinteze.
Cînd a adunat cintezele
l-a pus într-o pungă
și nu avea idee ce semnificație aveau.
După mulți ani, la Londra,
Darwin s-a uitat din nou la datele lui
și a început să conceapă o explicație.
Acea explicație a fost
teoria selecției naturale.
Pe lîngă știința inductivă
cercetătorii se ocupă și de modelare.
Unul din scopurile oamenilor de știință
e să explice cauza fenomenelor.
Cum procedăm?
Una din posibilități e
să construiești un model
pentru a verifica ideea.
Iată o poză cu Henry Cadell,

Chinese: 
最有名的例子查爾斯．達爾文，
也是世上最有名的科學家之一，
達爾文年輕的時候
參與小獵犬號的航行，
他沒有假設，沒有理論，
只知道要成為一位科學家，
他開始蒐集資料。
主要是他知道他不喜歡醫學，
看到血會感到不舒服，
因此不得不選擇另一條路。
所以他開始收集資料。
他收集很多東西，
包括他最出名的雀鳥，
他把收集的雀鳥丟到包裡，
他也不知道這有什麼意義。
多年以後他回到倫敦，
達爾文再把資料拿出來看，
然後開始建立學說，
就是說明物競天擇的理論。
除了歸納法，
科學家們也常建立模型。
科學家一生中的志業之一，
就是解釋事物的緣由。
我們要怎麼做呢？
嗯，一種方法是建立一個模型，
然後做測試，
這是一張亨利．卡道爾的照片，

Croatian: 
znanstvenik ikad, Charles Darwin.
Kada je Darwin kao mladić
otišao na putovanje brodom Beagle,
nije imao hipotezu niti teoriju.
Znao je samo da želi
imati karijeru znanstvenika
pa je počeo prikupljati podatke.
Znao je da mrzi medicinu
jer mu je bilo mučno pri pogledu na krv
zato je trebao alternativnu karijeru.
Počeo je prikupljati podatke.
Prikupio je mnogo toga
uključujući i poznate zebe. 
Nakon što ih je prikupio
stavio ih je u vreću 
bez ideje što bi one mogle značiti.
Nekoliko godina kasnije u Londonu
Darwin je pregledao podatke ispočetka
i razvio objašnjenje,
a to objašnjenje bila je
teorija prirodne selekcije. 
Osim induktivne znanosti,
znanstvenici se često koriste modeliranjem.
Jedna od stvari koje znanstvenici 
žele raditi u životu
je objasniti uzroke stvari.
A kako to učiniti?
Jedan je način izgraditi model
za testiranje ideje.
Ovo je slika Henryja Cadella

iw: 
המדענים הכי מפורסמים 
שהיה אי-פעם, צ'רלס דארווין.
כאשר דארווין יצא 
כאדם צעיר למסע על הביגל,
לא היו לו השערות, לא היתה לו תיאוריה.
הוא רק ידע שהוא שואף 
לקריירה בתור מדען
והוא החל לאסוף נתונים.
בעיקר הוא ידע שהוא שונא רפואה
כי מראה של דם החליא אותו
ולכן עליו לבחור מסלול אחר.
לכן הוא החל לאסוף נתונים.
הוא אסף כל מיני דברים כולל
הפרושים המפורסמים שלו.
לאחר שאסף אותם הוא שם אותם בתיקו
ולא היה לו מושג מה משמעותם.
לאחר שנים רבות, בלונדון,
הוא חזר ועבר על הנתונים
והחל לפתח הסבר,
והסבר זה היה 
התיאוריה של ברירה טבעית.
מלבד מדע אינדוקטיבי,
מדענים גם בונים מודלים.
אחד הדברים שמדענים רוצים לעשות בחייהם
זה להסביר את סיבת הדברים.
כיצד אנחנו עושים זאת?
אחת הדרכים היא לבנות מודל
שבוחן רעיון.
זוהי תמונה של הנרי קאדל,

Persian: 
دانشمندانی است كه تاكنون زيسته: چارلز داروين.
زماني كه داروين جوانی روی کشتی بيگل بود و با آن سفر می كرد،
فرضيه و نظريه ای نداشت.
فقط ميدانست كه دوست دارد دانشمند باشد
و با جمع آوريی داده ها شروع كرد.
درحقيقت ميدانست كه از پزشكی متنفر است
چون ديدن خون حالش را بد می كرد
پس بايد مسير شغلی ديگری را برمی گزيد.
پس شروع به جمع آوری داده ها كرد.
بسياری چيزها از جمله فنچهای معروفش را جمع آوری كرد.
وقتي فنچهارو جمع آوری كرد، آنها را توی كيسه ای انداخت
و هدف خاصی هم برای اين كارش نداشت.
سالها بعد كه به لندن برگشت
دوباره به داده ها نگاهی انداخت و
شروع به طرح يك توضيح كرد،
توضيحی كه نظريه انتخاب طبيعی شد.
صرف نظر از علوم استقرايی،
دانشمندان اغلب از مدلسازيی هم استفاده می كنند.
يكی از چيزهايی كه دانشمندان می خواهند در طول حياتشان انجام دهند،
يافتن توضيح برای دليل پديده هاست.
با اين چيكار كنيم؟
خوب، يك راه ساخت مدل
برای آزمودن ايده است.
اين تصويری از هنری كدل است

Persian: 
زمين شناس قرن ۱۹ اسكاتلندی.
می توانيد بهش بگویيد اسكاتلندی چون
كلاه شكاری و چكمه مخصوصشان را پوشیده
(خنده)
كدل ميخواست به اين سوال پاسخ دهد كه
كوهها چگونه شكل گرفته اند؟
و يكی از چيزهايی كه مشاهده كرد
اين بود كه اگر به كوههای نظير آپالاچيان نگاه كنيد،
اغلب می توانيد صخره هايی ببينيد كه
چين خورده اند
و درجهت خاصی تا خورده اند
كه برای او به مفهوم
از کناره تحت فشار بودنشان بود.
و اين نظر بعدها در مباحث رانش قاره ای
نقش اصلی را بازی كرد.
به اين صورت مدل خودش را ساخت، اختراع ديوانه واری
با اهرمها و چوب، همینطور فرغون،
سطلها و يک پتك بزرگ.
من نميداونم ايشان چرا از اين چكمه ها می پوشيد.
شايد تو باران بيرون می رفت.
و به اين صورت مدل فيزيكی مورد نظرش را ساخت تا
نشان دهد كه شما هم می توانيد،
كه روی صخره ها يا اقلا در اين مورد روی گِل، الگوی مورد نظرتون را اجرا كنيد
كه مثل تعداد زيادی قله به نظر می رسد
اگر از بغل فشرده شان كنيم.
خوب اين هم بحثی بود درباره پیدایش كوهها.
امروزه بيشتر دانشمندان ترجيح می دهند در آزمایشگاه كار كنند،

Ukrainian: 
шотландський геолог 19 сторіччя.
Те, що він шотландець, можна
розпізнати за мисливською кепкою
і гумовими чоботами.
(Сміх)
Кеделл хотів знайти відповідь
на питання: як формуються гори?
І він помітив одну річ:
якщо подивитись на такі гори, як Апалачі,
то породи в них нерідко
утворюють складки
в особливий спосіб, і цей факт
підштовхнув до припущення,
що ці складки виникли під дією
бічного стискання.
Пізніше ця ідея відіграла важливу роль
в дискусії щодо дрейфу материків.
Тож він побудував модель,
цю хитромудру конструкцію
з важелями й дерев'яними панелями,
тут також його тачка,
відра і величезна кувалда.
Не знаю, чому він у ґумових чоботях,
може, того дня збиралось на дощ.
Він створив цю фізичну модель,
щоб показати, що насправді
можна створити об'єкт
із каміння, чи, як тут, ґрунту,
який би нагадував гірську породу
при бічному стисканні.
Це було одним із доказів того,
як утворювались гори.
Сьогодні вчені працюють
переважно в лабораторіях,

Bulgarian: 
шотландски геолог от 19. век.
Можете да познаете, 
че е шотландец, защото носи
ловна шапка и ботуши Уелингтън.
(Смях)
Кадел искал да отговори на въпроса -
как са се формирали планините?
Едно от наблюденията му показва, че
ако погледнете планини като Апалачите,
често ще видите, че скалите в тях
са нагънати
и то по определен начин.
Това го карало да предположи,
че те всъщност били притискани отстрани.
Тази идея по-късно изиграла основна роля
в дискусиите за континенталния дрифт.
Той създал този модел, 
това налудничаво приспособление
с лостове и дървета, 
ето я и ръчната му количка,
кофи и голям чук.
Не знам защо са му били 
ботушите Уелингтън.
Може би е щяло да вали.
Създал е този физичен модел, за да
демонстрира, че може да се създадe
такъв строеж на скалите, 
или поне в този случай - на калта,
който силно да прилича 
на този в планините,
ако са компресирани от двете страни.
Това е бил аргумент относно 
причините за образуването на планините.
В днешно време повечето учени 
предпочитат да работят вътре.

iw: 
שהיה גיאולוג סקוטי במאה ה-19.
ניתן לראות שהוא סקוטי כי הוא חובש
כובע ציידים ומגפיים.
(צחוק)
קאדל רצה לענות על השאלה,
כיצד נוצרים הרים?
אחד הדברים שהוא שם לב
הוא שאם מסתכלים על 
הרי האפלצ'ים,
מוצאים לעיתים שהסלעים
בהם מקופלים,
והם מקופלים בדרך ייחודית,
דבר שרמז לו
שהם בעצם היו לחוצים מהצדדים.
והבנה זו מילאה יותר מאוחר
תפקיד חשוב בויכוחים על נדידת יבשות.
הוא בנה מודל זה, מכונה מוזרה זו
עם ידיות ומוטות עץ, זו המריצה שלו,
מיכלים, קורנס גדול.
איני יודעת מדוע יש לו מגפיים.
אולי עמד לרדת גשם.
הוא יצר מודל פיזי כדי
להוכיח שניתן ליצור צורות בתוך סלעים,
או לפחות, כמו במקרה זה, בבוץ,
שדומות מאוד לאלו של ההרים
אם לוחצים אותם מהצדדים.
זה היה טיעון לגבי סיבת קיומם של ההרים.
בימינו, רוב המדענים מעדיפים 
לעבוד במקומות סגורים.

Spanish: 
un geólogo escocés del siglo XIX.
Pueden asumir que es escocés
por el gorro escocés y las botas Wellington.
(Risas)
Y Cadell quería responder a la pregunta de
¿cómo se formaron las montañas?
Una de las cosas que observó
es que si ves las montañas 
como los Montes Apalaches
a menudo consigues rocas
con pliegues.
Los pliegues son muy particulares
lo que sugerían
que fueron comprimidas por los lados.
Esta idea jugó un papel importante
en la discusión de la deriva continental.
Así que construyó este modelo, 
este descabellado artilugio
con palancas y troncos, 
aquí está la carretilla,
cubetas, un martillo gigante.
No sé por qué lleva botas Wellington.
Quizás porque va a llover.
Y creó este modelo físico con el fin
de demostrar que puedes crear
formas en las rocas, 
o en este caso en el barro,
que se parecen mucho a montañas
si las comprimes desde los lados.
Este era el argumento 
a la formación de las montañas.
Hoy en día, las mayoría de los científicos 
prefieren trabajar adentro,

Portuguese: 
geólogo escocês do século 19.
Pode-se dizer que é escocês,
pois está usando um chapéu 
de caçador e botas Wellington.
(Risos)
E Cadell queria responder a pergunta:
como as montanhas se formam?
Algo que ele tinha observado
é que, se analisarmos montanhas 
como os Apalaches,
geralmente percebemos 
que suas rochas são dobradas,
e dobradas de forma peculiar,
o que o levou a crer
que, na verdade, elas estavam 
sendo comprimidas na lateral.
Essa ideia, mais tarde, 
teria um importante papel
nas discussões sobre a deriva continental.
Ele construiu um modelo, uma engenhoca 
maluca com alavancas e madeira,
seu carrinho de mão,
baldes, uma grande marreta.
Não sei por que botas Wellington.
Talvez fosse chover.
Ele criou esse modelo físico
para demonstrar 
que poderíamos, de fato, criar
padrões em rochas, 
ou, ao menos neste caso, na lama,
que se pareciam muito com os das montanhas
se comprimidas pela lateral.
Era uma argumentação 
sobre o que gerava as montanhas.
Hoje em dia, a maioria dos cientistas 
prefere trabalhar internamente.

Romanian: 
un geolog scoțian din secolul al 19-lea.
Se vede că e scoțian
după pălăria de vînător şi cizmele lungi.
(Rîsete)
Cadell dorea să afle
cum s-au format munții.
Printre altele observase că,
dacă te uiți la munți,
de exemplu la munții Apalași,
adesea rocile lor sînt curbate
într-un anumit fel,
ceea ce i-a sugerat
că munții au fost
comprimați dintr-o parte.
Ideea aceasta avea să joace un rol major
în discuțiile despre deriva continentelor.
Așa că și-a construit un model,
o mașinărie ciudată,
cu manete, bețe, o roabă,
găleți și un baros mare.
Nu știu la ce-i trebuiau cizmele,
poate venea ploaia.
A creat așadar un model fizic
ca să demonstreze
că se pot într-adevăr crea
configurații de roci,
sau în cazul lui de nămol,
care semănau bine cu cele din munți
dacă le comprimi dintr-o parte.
Era deci un argument
pentru formarea munților.
Azi cercetătorii preferă
să lucreze înăuntru

Turkish: 
19.yy.'da yaşamış, İskoçyalı bir jeolog.
İskoçyalı olduğunu giydiği geyik avı şapkasından
ve Wellington botlarından anlayabilirsiniz.
Cadell, "dağlar nasıl oluştu?"
sorusunu cevaplamak istedi.
Ve gözlemlediği şeylerden bir tanesi,
Appalach Dağları gibi dağlara bakarsanız,
genellikle içlerindeki kayaların
kıvrılmış olduğunu görürsünüz
ve öyle kıvrılmışlardı ki,
bu ona (Cadell'e)
yanlardan sıkıştırılmış oldukları fikrini verdi.
Ve bu fikir daha sonra,
kıtaların sürüklenmesi tartışmalarında
büyük rol oynayacaktı.
Sonra bu modeli kurdu, kaldıraçlarla ve ahşapla
bu çılgın mekanizmayı... Burada da
el arabası, kovası ve balyozu.
Neden Wellington botları giydiğini bilmiyorum.
Belki yağmur yağacaktır.
Bu modeli, yanlardan sıkıştırdığınız zaman
kayalarda -burada çamurda-,
dağlara benzeyen dokular oluşturabileceğinizi
göstermek için oluşturdu.
Yani bu dağların oluşumuyla ilgili bir kanıttı.
Günümüzde, biliminsanları
içeride çalışmayı tercih ediyorlar,

Slovak: 
škótskeho geológa 19. storočia.
Je jasné, že je Škót,
má na sebe loveckú čiapku a gumáky.
(smiech)
Cadell chcel zodpovedať otázku,
ako vznikajú pohoria.
Všimol si,
že ak sa pozrieme 
na pohoria, ako Apalačské vrchy,
zistíme, že skaly v nich
sú uložené,
a že sú uložené určitým spôsobom,
čo mu vnuklo myšlienku,
že sú akoby stláčané zo strany.
Táto myšlienka neskôr zohrala veľkú úlohu
v debatách o pohybe
kontinentálnych platní.
Takže vyrobil tento 
šialene dômyselný model
s pákami a drevom.
Tu je jeho fúrik, vedrá, kladivo.
Neviem, prečo má tie gumáky.
Možno bolo práve pred dažďom.
Vytvoril tento fyzický model,
aby ukázal, že je naozaj možné
vytvoriť vzory v skalách, alebo 
aspoň, ako v tomto prípade, v blate,
ktoré vyzerajú ako pohorie,
ak naň zatlačíme zo strany.
Toto bolo tvrdenie týkajúce sa
vzniku pohorí.
Dnes väčšina vedcov radšej pracuje vnútri,

Chinese: 
他是19世纪的苏格兰地理学家。
从服饰可以看出他是一个苏格兰人，
猎鹿帽和威林顿靴。
（笑声）
卡德尔希望能回答这个问题，
山是怎么形成的？
他观察到的一个事情是,
如果你注视山，比如阿帕拉契山脉时,
你会发现山中的石头
是叠层的，
它们由特定的方式堆叠而成，
这显示
它们是由两侧挤压而成的。
这个想法在之后的
大陆漂移假说中扮演了重要角色。
所以他建造了这个模型，
这个疯狂的装置，
有杠杆、木头、独轮车、
木桶、大锤子，
我不知道他什么要穿威林顿靴。
也许要下雨了吧。
他建造了这个实物模型，
用来证明你事实上能在石头上，
或至少像这样在泥土上制造
山石那样的纹路，
只需要从侧面挤压它们。
这是关于山体形成的论证。
如今，科学家们更希望
进行深入的研究，

Dutch: 
een Schotse geoloog uit de 19e eeuw.
Je kunt aan zijn deerstalkermuts 
en laarzen zien dat hij een Schot is.
(Gelach)
Cadell wilde weten
hoe bergen worden gevormd.
Hij had opgemerkt
dat als je naar bergen
zoals de Appalachen kijkt,
je vaak ziet dat de rotsen erin
op een bepaalde manier 
opgevouwen lijken.
Dit gaf hem het idee
dat ze vanaf de zijkant
samengedrukt waren.
Dit idee zou later
een belangrijke rol spelen
bij discussies over continentale drift.
Hij bouwde dit model,
dit gekke ding met hendels en hout.
Hier zie je zijn kruiwagen,
emmers en grote voorhamer.
Geen idee 
waarom hij laarzen aanheeft.
Misschien regende het.
Met dit fysische model
kon hij aantonen
dat je in rotsen,
of zoals hier in modder,
patronen kon maken
die veel leken op bergen
als je het van opzij samendrukte.
Het was een argument over
de oorzaak van bergen.
Tegenwoordig werken de meeste 
wetenschappers liever binnenshuis,

Croatian: 
škotskog geologa iz 19. stoljeća.
Vidi se da je Škot jer nosi
lovačku kapu i gumene čizme.
(Smijeh)
Cadell je htio odgovoriti na pitanje
kako nastaju planine?
Jedna od stvari koje je uočio
jest da ako pogledamo planinu
kao što je Apalačko gorje
često se mogu pronaći stijene
koje su oblikovane
na određen način
što je predlagalo
da su zapravo bile
komprimirane sa strane. 
Ova ideja kasnije je imala veliku ulogu
u raspravi o pomicanju kontinenata.
On je sagradio model, ludi izum
s polugama i drvima, 
a evo i njegovih kolica,
kanti i velikog čekića.
Ne znam zašto nosi gumene čizme.
Možda će padati kiša.
Stvorio je fizički model kako bi
pokazao da možemo napraviti
obrasce u stijenama ili 
kao u ovom slucaju u blatu,
koji su izgledali kao planine
ako ih komprimiramo sa strane.
To je bio dokaz o
oblikovanju planina.
Danas mnogi znanstvenici 
vole raditi u zatvorenom,

French: 
qui était un géologue écossais 
du dix-neuvième siècle.
On peut dire qu'il est Écossais 
parce qu'il porte
une casquette à la Sherlock Holmes 
et des bottes en caoutchouc.
(Rires)
Cadell voulait répondre 
à la question suivante :
comment se forment les montagnes ?
Une des choses qu'il a observées
c'est que si vous regardez des montagnes 
comme les Appalaches,
vous remarquerez souvent que les roches
sont pliées,
et elles sont pliées 
d'une façon particulière,
qui lui suggéra
qu'elles étaient en fait 
comprimées par le côté.
Cette idée jouera plus tard un rôle majeur
dans les discussions 
sur la dérive des continents.
Donc il a construit ce modèle, 
cette machine démente
avec des leviers et du bois, 
et voilà sa brouette,
des seaux, 
un gros marteau de forgeron.
Je ne sais pas pourquoi 
il a des bottes en caoutchouc.
Peut-être qu'il va pleuvoir.
Il a créé ce modèle physique pour
montrer que l'on pouvait, en fait,
créer des motifs dans les roches, 
ou au moins, dans ce cas, dans la boue,
qui ressemblent beaucoup aux montagnes
si on les compresse sur le côté.
C'était un argument 
sur l'origine des montagnes.
De nos jours, la plupart des scientifiques
préfèrent travailler à l'intérieur,

Arabic: 
و هو جيولوجي اسكتلندي من القرن التاسع عشر
يمكن أن تعلم أنه اسكتلنديا
ﻷنه يرتدي قبعة صيد و أحذية ولينجتون
(ضحك)
"كاديل" أراد الاجابة على سؤال
كيف تكونت الجبال؟
و أحد اﻷشياء التي لاحظها
أنك لو نظرت الى جبل مثل جبال "الابالتشينز"
تجد أن الصخور فيها مطوية
و مطوية بصورة معينة تبين أنها كانت مضغوطة من الجانب
و هذه الفكرة لعبت دورا أساسيا
في مناقشة نظرية "الانجراف القاري"
و لذلك فقد قام ببناء هذا النموذج الغريب
روافع و خشب و عربة يدوية و أسطال و مطرقة
و لا أعلم لماذا أحضر حذاء ولينجتون
يبدوا أنها كانت ستمطر
و بنى هذا النموذج الفيزيائي
ليبين أنك تستطيع أن
تصنع نماذج صخرية
على اﻷقل في هذه الحالة في صورة "طين"
تشبه الجبال لو أنك ضغطتها من الجانب
لذا فانها كانت مناقشة عن "قضية الجبال"
في هذه اﻷيام يفضل العلماء العمل في الداخل

Chinese: 
他是 19 世紀的蘇格蘭地理學家。
可以看出他是蘇格蘭人，
因為他頭戴獵鹿帽，腳穿威靈頓長靴。
〔觀眾笑〕
卡道爾想要找出答案，
山巒是如何形成的？
其中他觀察到一件事，
若看看像是
「阿帕拉契」這座山脈，
你們常常會看到裡面的岩石
有很多褶皺，
而且是一種特定的摺法，
讓他覺得
它們像是從一邊被擠壓
而形成的褶皺。
這個想法在後來的陸塊漂移
學說中，扮演了重要角色。
這個想法在後來的陸塊漂移
學說中，扮演了重要角色。
所以他建了個模型，
瘋狂的玩意兒，
用撬棒、木頭、
這是他的單輪手推車、
一些桶子、一把大錘，
不知為何他還穿著威靈頓靴...
也許那時快下雨了。
然後他就弄出了個實物模型，
來演示你真的可以
模擬出岩石的紋理，
在這邊至少用了泥巴去模擬，
近似於山脈的狀況，
在這邊至少用了泥巴去模擬，
近似於山脈的狀況，
如果你從旁擠壓它的話。
所以這就是山脈成因的論據。
這些年，大部分的科學家
比較喜歡在室內工作，

Japanese: 
19世紀のスコットランド人地質学者です
スコットランド人だというのは
鹿撃ち帽にウェリントン・ブーツで
一目瞭然です
（笑）
キャデルが解こうとした問題は
「山はどうやって出来るのか？」でした
彼は気づきました
アパラチアのような山脈を見ると
岩が褶曲（しゅうきょく）しているのを
見かけますよね
岩の独特な曲がり方から
彼はピンと来ました
岩は側面から圧迫を受けていたのです
そして このアイディアは後に
大陸移動の議論で
重要な役目を果たしました
彼はこれをモデル化し
テコと木材で
奇抜な仕掛けを作りました
手押し車や
バケツや大きなゲンノウもありますね
ウェリントン・ブーツの理由は不明です
雨だったのかしらね
彼がこの物理的モデルを作ったのは
側面から圧力をかけると
岩や この場合で言うと泥に
山にかなり似た模様が作り出せると
実証するのが目的でした
それは山ができる原因についての
主張でした
最近の科学者は屋内での仕事を好むので

Portuguese: 
que foi um geólogo escocês 
do século XIX.
Não se pode perceber que é escocês
porque está a usar
um chapéu de feltro 
e umas botas Wellington.
(Risos)
Cadell queria responder a uma questão:
"Como se formam as montanhas?"
Uma das coisas que observou
foi que, se olharmos para montanhas
como os Apalaches,
descobrimos que as suas rochas
estão dobradas de um modo especial
que lhe sugeriu
que estavam a ser 
comprimidas lateralmente.
Esta ideia teria mais tarde
um papel importante
em discussões sobre 
a deriva dos continentes.
Ele construiu este modelo,
esta engenhoca maluca
com alavancas e madeira,
e aqui está o seu carrinho de mão,
baldes, um martelo grande.
Não sei porque está 
com botas Wellington.
Talvez fosse chover.
E criou este modelo físico
para demonstrar que podia de facto
criar padrões em rochas
ou, pelo menos, em lama,
que se parecessem muito com montanhas
se fossem comprimidas de lado.
Era um argumento sobre 
a causa das montanhas.
Hoje, muitos cientistas 
preferem trabalhar no interior,

Thai: 
ผู้ซึ่งเป็นนักธรณีวิทยาชาวสกอตในศตวรรษที่ 19
คุณสามารถบอกได้ว่าเขาเป็นชาวสกอต
จากชุดที่เขาใส่
หมวกคนล่ากวางและรองเท้าบูทเวลิงตัน
(เสียงหัวเราะ)
และคาร์เดลต้องการที่จะหาคำตอบสำหรับคำถามที่ว่า
ภูเขาเกิดขึ้นมาได้อย่างไร
และหนึ่งในสิ่งที่เขาสังเกตเห็น
คือถ้าคุณดูภูเขา อย่างเทือกเขาแอปพาเลเชีย
(Appalachians)
คุณมักพบว่าหินในนั้น
โค้งงอ
และพวกมันโค้งงอในแบบจำเพาะ
ที่แนะเขาว่า
พวกมันถูกบีบอัดจากด้านข้าง
และความคิดนี้ต่อมาได้มีบทบาทที่สำคัญ
ในการอภิปรายในเรื่องการเคลื่อนตัวของทวีป
เขาสร้างแบบจำลองนี้ เครื่องมือแสนประหลาด
ที่มีคานและไม้ และนี่คือรถเข็นล้อเดียวของเขา
ตะกร้า และค้อนยักษ์
ฉันไม่รู้ว่าทำไมเขาถึงใส่บูทเวลลิงตัน
บางทีมันอาจจะกำลังฝนตก
และเขาสร้างแบบจำลองทางกายภาพนี้เพื่อที่จะ
แสดงว่า อันที่จริงคุณสามารถสร้าง
แบบร่างในหิน หรืออย่างน้อย ในกรณีนี้ ในตม
ที่มองดูเหมือนภูเขา
ถ้าคุณอัดมันจากด้านข้าง
มันเป็นข้อถกเถียงเกี่ยวกับสาเหตุการกำเนิดภูเขา
ทุกวันนี้ นักวิทยาศาสตร์ส่วนใหญ่
ชอบที่จะทำงานจากข้างใน

Russian: 
шотландского геолога 19 века.
Шотландца в нём можно сразу определить
по охотничей шапочке и резиновым сапогам.
(Смех)
Каделл хотел получить ответ на вопрос,
как формируются горы.
Одним из его наблюдений было то,
что если посмотреть
на такие горы, как Аппалачи,
часто можно увидеть, что породы в них
образуют складки.
Эти особенные складки
натолкнули его на мысль,
что они образованы боковым сжатием.
Позже эта идея сыграла важную роль
в обсуждении дрейфа материков.
Он постоил модель,
это хитроумное устройство
с рычагами и деревянными панелями:
вот его тачка, вёдра и огромная кувалда.
Не знаю, зачем ему резиновые сапоги.
Может, в тот день собирался дождь.
Он создал эту
физическую модель,
чтобы показать, что можно получить
рисунок горных пород
или, как здесь, грунта,
который бы напоминал
фактуру породы в горах
при боковом сжатии.
Это было одним из доказательств того,
как образовались горы.
В наши дни учёные предпочитают
работать в своих лабораториях,

Serbian: 
škotskog geologa iz 19. veka.
Jasno je da je iz Škotske jer nosi
avijatičarsku kapu i gumene čizme.
(Smeh)
Kadel je hteo da odgovori na pitanje
kako nastaju planine.
Jedno od njegovih opažanja je da,
ako pogledate venac
poput Apalačkih planina,
često ćete uočiti da su stene u njima
naborane,
i to na poseban način,
što mu je dalo ideju
da su možda sabijane
sa jedne na drugu stranu.
Ta ideja je kasnije odigrala ključnu ulogu
u raspravama o pomeranju kontinenanta.
Napravio je jedan model,
suludu skalameriju
sa polugama i drvetom;
evo baštenskih kolica,
kanti, velikog malja.
Ne znam zašto je u gumenim čizmama.
Možda samo što nije počela kiša.
Napravio je ovaj fizički model
da bi pokazao da se zaista mogu stvoriti
šare u kamenu, ili u ovom slučaju u blatu,
i da podsećaju na planine
ako se sabijaju sa obe strane.
Bio je to dokaz o poreklu planina.
Danas naučnici radije rade unutra,

English: 
who was a Scottish geologist in the 19th century.
You can tell he's Scottish because he's wearing
a deerstalker cap and Wellington boots.
(Laughter)
And Cadell wanted to answer the question,
how are mountains formed?
And one of the things he had observed
is that if you look at mountains
like the Appalachians,
you often find that the rocks in them
are folded,
and they're folded in a particular way,
which suggested to him
that they were actually being
compressed from the side.
And this idea would later play a major role
in discussions of continental drift.
So he built this model, this crazy contraption
with levers and wood, and here's his wheelbarrow,
buckets, a big sledgehammer.
I don't know why he's got the Wellington boots.
Maybe it's going to rain.
And he created this physical model in order
to demonstrate that you could, in fact, create
patterns in rocks, or at least, in this case, in mud,
that looked a lot like mountains
if you compressed them from the side.
So it was an argument about
the cause of mountains.
Nowadays, most scientists prefer to work inside,

Korean: 
19세기의 스코틀랜드 지질학자죠.
사냥모자와 웰링턴부츠를 신고 있으니
스코틀랜드 사람인 건 아시겠죠?
(웃음)
카델은 이런 의문을 가졌습니다.
산은 어떻게 형성되었을까?
그리고 카델이 관찰한 바로는
아팔래치아 산맥을 예로 들면
접혀진 바위들을 볼 수 있는데
이 바위들이
특정한 방식으로 접혀져 있습니다.
카델이 생각하기엔
이 바위들이 옆에서 눌린 것이었죠.
이 생각은 후에 대륙이동설에 관한
논쟁에서 중요한 역할을 합니다.
그래서 카델은 이 모형,
이 괴상한 장치를 만들었습니다.
레버와 나무, 그리고 손수레,
양동이, 커다란 해머가 있습니다.
왜 웰링턴부츠를 
신었는지는 모르겠네요.
아마 비가 오려고 했나 보죠.
카델은 이 실제 모형을 만들어서,
여기서는 진흙을 사용했는데
바위에 문양을 만들거나
산처럼 보이게 만들 수 있음을
보여주었습니다.
양쪽에서 압축해서 말이죠.
그것은 산의 형성 원인에 관한
논증이었죠.
요즘에는 대부분의 과학자들이
앉아서 연구합니다.

Polish: 
szkockiego geologa żyjącego w XIX wieku.
Widać, że jest Szkotem,
bo ma czapkę myśliwską i kalosze.
(Śmiech)
Cadell chciał odpowiedzieć na pytanie,
jak kształtowane są góry.
Jedną z rzeczy, jakie zaobserwował,
było to, że gdy spojrzy się
na góry takie jak Appalachy,
często widać, że skały są pofałdowane,
i to w szczególny sposób,
co nasunęło mu myśl,
że były zgniatane po bokach.
Ta myśl później odegrała ważną rolę
w dyskusjach o wędrówce kontynentów.
Zbudował ten model, szalony przyrząd
z dźwigniami i drewnem, 
a oto jego taczki,
wiadra, duży młot oburęczny.
Nie wiem czemu ma kalosze,
może będzie padać.
Przygotował fizyczny model,
aby przedstawić, że można stworzyć
układ kamieni, a przynajmniej, 
w tym przypadku błota,
który będzie przypominał góry,
jeśli będzie zgniatać się je po bokach.
Był to wywód w sprawie 
procesów górotwórczych.
Dzisiaj większość naukowców woli
pracować w pomieszczeniach,

Hungarian: 
egy 19. századi skót geológus.
Abból is látjuk, hogy skót,
mivel vadászsapkát 
és Wellington csizmát visel.
(Nevetés)
Cadell azt kutatta,
hogyan alakulnak ki a hegyek.
Egyik megfigyelése szerint,
ha megnézünk egyet, 
mondjuk az Appalache-hegységet,
gyakran előfordul, hogy a kőzetek
felgyűrődtek,
méghozzá ugyanolyan módon,
ebből arra jutott,
hogy a kőzeteket oldalról éri nyomás.
Ez a felfedezés 
nagy szerepet játszott
a kontinensvándorlásról folyó vitában.
Cadell modellt épített,
egy hihetetlen szerkezetet,
fából, emelőkkel 
és itt látható a taligája,
vödör és egy nagy pöröly.
Nem tudom, minek a Wellington csizma.
Talán épp esős idő volt.
Megalkotta ezt a fizikai modellt,
hogy prezentálni tudja, 
hogyan alakulnak ki
mintázatok a kőzetekben, 
ebben az esetben a sárban,
ami nagyon hasonlított a hegyre,
ha oldalról érte nyomás.
Ezzel érvelt tehát a hegyek 
kialakulásának formája mellett.
Manapság a legtöbb tudós 
szívesebben dolgozik beltérben,

Vietnamese: 
một nhà địa chất người Scotland thế kỷ 19.
Bạn có thể nói anh ta là người Scotland 
vì anh ta đang đội
một chiếc mũ deerstalker
và mang ủng Wellington.
(Cười lớn)
Và Cadell muốn trả lời câu hỏi
các ngọn núi được hình thành như thế nào?
Và một trong những thứ mà anh ta đã quan sát
là nếu bạn nhìn vào các ngọn núi như
dãy núi Appalachia,
bạn sẽ thấy những tảng đá trên núi
có nếp gấp,
và chúng bị gấp theo một cách đặc biệt,
đã đưa anh ta đến với ý tưởng
rằng những viên đá đó bị nén
từ một phía.
Và ý tưởng này đóng vai trò quan trọng
trong các cuộc thảo luận về
vấn đề trôi dạt lục địa.
Vì thế, anh ta đã xây dựng mô hình này,
đây là cái máy điên rồ
với các đòn bẩy và gỗ,
và đây là chiếc xe cút kít của anh ta,
những cái xô 
và một chiếc búa tạ lớn.
Tôi không biết tại sao anh ta lại mang
đôi ủng Wellington.
Có lẽ trời sẽ mưa.
Và anh ta đã tạo ra mô hình vật lý này
để mô tả rằng bạn có thể, trên thực tế,
tạo ra các mô hình trên đá, hay ít nhất, 
trong trường hợp này, là ở trên bùn
nó trông rất giống một ngọn núi
nếu bạn nén một bên.
Vì thế, có một sự tranh cãi 
về nguyên nhân tạo thành núi.
Ngày nay, hầu hết các nhà khoa học 
thích làm việc trong nhà,

Italian: 
un geologo scozzese 
del diciannovesimo secolo.
Potete dire che è scozzese perché indossa
un cappello da cacciatore di cervi 
e degli stivali Wellington.
(Risate)
Cadell voleva rispondere alla domanda
su come si formano le montagne
ed una delle cose che osservò
fu che se si osservano montagne 
come gli Appalachi,
vi si trovano spesso delle rocce
che sono ripiegate
e sono ripiegate in un modo particolare,
che gli suggerì
che le pietre fossero compresse ai lati.
Quest'idea più tardi giocherà 
un ruolo importantissimo
nella discussione 
sulla deriva dei continenti.
Quindi costruì questo modello, 
questo aggeggio assurdo
con leve, pezzi di legno, 
questa è la sua carriola
secchi e un martello da fabbro.
Non so perché indossasse 
degli stivali Wellington.
Forse stava per piovere.
Lui creò questo modello fisico
per dimostrare 
che si possono creare in effetti
delle forme con delle rocce o, 
almeno in questo caso, con del fango,
che somigliavano molto a delle montagne
se si comprimono ai lati.
Questa fu una discussione 
sull'origine delle montagne.
Al giorno d'oggi gli scienziati 
preferiscono lavorare al chiuso,

Croatian: 
pa ne grade stvarne modele
nego računalne simulacije.
Ali računalne simulacije donekle su modeli.
Oni su izrađeni pomoću matematike,
te kao i stvarni modeli 
iz devetnaestog stoljeća
vrlo važni za razmišljanje o uzrocima.
Jedno od velikih nepoznanica
su klimatske promjene
i imamo mnoštvo dokaza
da se Zemlja zagrijava.
Crna linija na slajdu pokazuje
mjerenja koja su znanstvenici dobili
u proteklih 150 godina
a pokazuju da se temperatura Zemlje
jednoliko povećava
i možemo vidjeti
da u posljednjih 50 godina 
postoji dramatični porast
od gotovo jednog Celzijevog stupnja,
ili skoro dva stupnja po Farenheitu.
Što pokreće tu promjenu?
Kako možemo znati što uzrokuje
primjetno zatopljenje?
Znanstvenici ovo mogu prikazati
pomoću računalne simulacije.
Dijagram prikazuje računalnu simulaciju
koja uzima u obzir različite faktore
za koje znamo da utječu na klimu na Zemlji,

Portuguese: 
pelo que já não constroem 
modelos físicos
mas usam simulações no computador.
Mas uma simulação no computador
é uma espécie de modelo.
É um modelo feito com matemática
e, tal como o modelo físico do século XIX,
é muito importante para pensar em causas.
Uma das grandes questões
é a das alterações climáticas.
Temos uma enorme quantidade de indícios
de que a Terra está a aquecer.
Neste diapositivo, a linha preta
mostra as medições feitas pelos cientistas
nos últimos 150 anos,
mostrando que a temperatura da Terra
tem aumentado consistentemente.
Podem ver que, em particular
nos últimos 50 anos,
houve um aumento dramático
de cerca de um grau centígrado,
ou quase dois graus Fahrenheit.
Então o que está a provocar esta mudança?
Como podemos saber
o que causa este aquecimento observado?
Bem, os cientistas podem criar modelos
usando uma simulação de computador.
Este diagrama ilustra
uma simulação de computador
que considerou todos 
os diferentes factores
que sabemos poder 
influenciar o clima da Terra:

Italian: 
quindi non costruiscono 
molti modelli fisici,
fanno delle simulazioni al computer.
Ma una simulazione al computer 
è una sorta di modello.
È un modello fatto con la matematica e,
come i modelli fisici 
del diciannovesimo secolo,
è molto importante per riflettere 
sulle cause delle cose.
Una delle grandi questioni ha a che fare 
con il mutamento climatico.
Abbiamo una quantità 
impressionante di prove
che la Terra si stia surriscaldando.
In questa slide, la linea nera mostra
le misurazioni che gli scienziati 
hanno effettuato
negli ultimi 150 anni.
Dimostra che la temperatura della Terra
è aumentata costantemente.
Si può notare che negli ultimi 50 anni
c'è stato un incremento drammatico
di circa un grado centigrado
o quasi due gradi Fahrenheit.
Cos'è che determina questo cambiamento?
Come facciamo a sapere cosa sta causando
il surriscaldamento che è stato rilevato?
Beh, gli scienziati possono 
crearne un modello,
usando una simulazione virtuale.
Questo diagramma illustra 
una simulazione virtuale
che ha osservato tutti i diversi fattori
che sappiamo possono influenzare 
il clima sulla Terra.

Japanese: 
物理的モデルはあまり作りませんが
コンピュータ・シミュレーションはします
コンピュータ・シミュレーションは
モデルの一種です
それは数学によるモデルで
19世紀の物理モデル同様
原因について思考するために
非常に重要です
気候変動に関する大問題の一つを
挙げましょう
地球の温暖化については
膨大な証拠があります
こちらのスライドの黒い線は
ここ150年間の
科学者による測定結果で
地球の温度の
着実な上昇を示しています
特に最近50年で このように劇的に
上昇しているのがわかります
摂氏１度近く
あるいは華氏２度ほどの上昇です
でも 何がその変化を促しているのでしょう
観測された温暖化の原因が何か
どうしたらわかるのでしょう
科学者はシミュレーションを使って
それをモデル化できるのです
こちらはコンピュータ･シミュレーションの
説明図です
地球の気候に影響を与え得る
様々な因子を残らず調べています

Chinese: 
所以他們比較少建實物模型，
而是用電腦模擬。
但電腦模擬也是一種模型，
以數學運算建立模型，
如同 19 世紀的實物模型，
這是找出原因的重要手段。
因此，要回答關於「氣候變遷」
這樣的大哉問，
我們有海量的證據，
證明地球一直在暖化。
這張投影片中，黑色曲線表示
科學家在過去150年以來的
量測數據。
科學家在過去150年以來的
量測數據。
顯示地球的溫度，
正穩定上升中。
你們也可以看到特別是
最近 50 年，
則是大幅度的溫昇，
幾乎是攝氏 1 度，
或換算約為華氏 2 度。
那所以，是什麼因素造成變遷？
我們要如何了解暖化的成因？
我們要如何了解暖化的成因？
嗯，科學家可以建立模型，
利用電腦模擬運算。
這張圖顯示了電腦模擬結果，
加入了所有我們想得到的
可能會影響地球氣候的變因。

Chinese: 
他们并不常常建立实物模型，
而是用计算机模拟。
但计算机模拟仅仅是一个模型。
一个数学模型，
正如19世纪的实物模型一样，
思考起因是非常重要的。
所以应对气候变化最重要的问题就是，
我们有大量的证据表明
地球正在升温。
这页幻灯片中，黑色的线条显示
科学家们测量的
过去150年的统计结果，
显示了地球的温度
正在稳步升高，
尤其是最近的50年
上升是显著的，
几乎是1摄氏度，
或2华氏度。
那么是什么驱动了这个改变呢？
我们怎么知道是什么导致了
这么明显的升温呢？
科学家可以建模，
用计算机进行模拟。
这张图展示了计算机模拟，
考虑了各种
可能影响地球气候的因素，

Romanian: 
și nu prea mai construiesc modele fizice,
ci fac mai mult simulări pe calculator.
Dar simulările pe calculator
sînt tot modele.
Sînt modele bazate pe matematică.
La fel ca modelele fizice
din secolul al 19-lea,
ne ajută să ne gîndim la cauze.
Acum una din marile întrebări
legate de încălzirea globală.
Avem cantități imense de dovezi
că Pămîntul se încălzește.
În graficul acesta curba neagră arată
valorile măsurate de cercetători
în ultimii 150 de ani.
Se vede că temperatura Pămîntului
a crescut continuu.
Vedem că mai ales în ultimii 50 de ani
creșterea a fost dramatică,
aproape 1 °C sau aproape 2 °F.
Totuși, ce anume produce încălzirea?
De unde putem ști care-i
cauza încălzirii observate?
Ei bine, cercetătorii pot modela procesul
folosind simulări pe calculator.
Diagrama aceasta ilustrează o simulare
care a luat în calcul diferiții factori
despre care știm că influențează clima:

iw: 
לכן הם לא בונים מודלים פיזיים
אלא יותר הדמיות מחשב.
אבל גם הדמיית מחשב היא מין מודל.
זה מודל שנבנה בעזרת מתמטיקה,
וכמו המודלים הפיזיים במאה ה-19,
זה מאוד חשוב לתת את הדעת לגורמים.
אחת השאלות החשובות 
בנושא שינויי אקלים.
יש לנו כמות אדירה של נתונים
על כך שהארץ מתחממת.
בשקופית זו, הקו השחור מתאר
את המדידות שהמדענים עשו
במשך 150 שנים אחרונות
המעידות שטמפרטורת הארץ
עולה בהתמדה,
ובמיוחד ניתן לראות 
שבחמישים השנים האחרונות
יש עליה דרמטית
של כמעט 1 מעלה צלזיוס,
או כמעט 2 מעלות פרנהייט.
אם כן, מה גורם לשינוי זה?
כיצד נוכל לדעת מה גורם
להתחממות שאנו רואים?
ובכן, מדענים יכולים
לבנות מודל באמצעות הדמיית מחשב.
תרשים זה מתאר הדמיית מחשב שלקחה
בחשבון את כל הגורמים למיניהם
הידועים לנו כמשפיעים 
על אקלים כדור-הארץ,

French: 
donc ils ne construisent plus tellement
de modèles physiques
mais plutôt des simulations 
sur ordinateur.
Mais une simulation sur ordinateur 
est une sorte de modèle.
C'est un modèle construit 
à partir de mathématiques,
et comme les modèles physiques 
du dix-neuvième siècle,
c'est très important 
pour réfléchir aux causes.
Donc l'une des grandes questions liées
au changement climatique,
nous avons des quantités 
énormes de preuves
que la Terre se réchauffe.
Sur cette diapositive, 
la ligne noire montre
les mesures que les scientifiques 
ont prises
durant les 150 dernières années
montrant que la température de la Terre
a constamment augmenté,
et l'on peut voir qu'en particulier 
que durant les 50 dernières années
il y a eu une augmentation spectaculaire
de presque un degré centigrade,
ou presque deux degrés Fahrenheit.
Quelle est la cause de ce changement ?
Comment peut-on savoir ce qui provoque
ce réchauffement constaté ?
Eh bien, les scientifiques 
peuvent le modéliser
en utilisant une simulation informatique.
Donc ce diagramme illustre 
la simulation informatique
qui a observé tous les différents facteurs
que nous connaissons comme 
influençant le climat de la Terre,

Persian: 
برای همين خيلی مدل فيزيكی درست نمی كنند،
و درعوض شبيه سازيهای يارانه ای انجام می دهند.
ولی شبيه سازی يارانه ای هم خودش نوعی مدل سازی است.
مدليه كه با رياضيات ساخته ميشه
و مثل مدلهای فيزيكی قرن نوزدهمی
برای اندیشیدن در مورد علل، بسيار مهم می باشد.
خوب اينجا سوال مهمی كه پيش مياد در مورد تغييرات آب و هوايی است.
ما شواهد بسيار دهشتناكی داريم
كه زمين در حال گرم شدن است.
در اين اسلايد، خط سياه
اندازه گيريهايی را نشان ميدهد كه دانشمندان
اقلا از ۱۵۰ سال پيش انجام داده اند.
نشان ميدهد كه دمای زمين
به طور پيوسته در حال افزايش هست
و می توانيد به طور خاص ببينيد كه طی ۵۰ سال گذشته،
به طرز چشمگيری افزايشی در
حدود ۱ درجه سانتی گراد داشته ايم
يا تقريبا دو درجه فارنهايت.
خوب حالا چه چیزی اين تغييرات را ايجاد می كند؟
چطور می توانيم بفهميم چی باعث
اين افزايش دمای مشاهده شده است؟
خوب دانشمندان ميتوانند این کار را با استفاده از
شبيه سازيهای يارانه ای مدل سازی كنند.
خوب اين دياگرام شبيه سازی يارانه ای را نشان ميدهد
كه به کلیه فاكتورهای مختلفی ميپردازد
كه میدانيم روی آب و هوای زمين تاثير دارند.

Korean: 
실제 모형을 많이 만들지 않고
컴퓨터 시뮬레이션을 활용합니다.
물론 시뮬레이션도 일종의 모형이죠.
수학으로 만들어진 모형입니다.
19세기의 실제 모형과 마찬가지로
원인을 생각하는데 매우 중요합니다.
기후변화와 관련된 큰 문제는
지구가 점점 더워지고 있다는
증거가 엄청나게 많다는 건데요.
여기를 보시면, 검은색 선은
과학자들이 지난 150년간
측정한 것입니다.
지구의 온도가 꾸준히
높아지는 것이 보이시죠.
특히 최근 50년 동안에
거의 섭씨 1도 정도,
혹은 화씨 2도에 가깝게
급격하게 증가했습니다.
그렇다면 도대체 무엇이
이런 변화를 일으킬까요?
더워지는 현상을 관찰했는데
원인은 어떻게 알 수 있을까요?
과학자는 모형을 만들 수 있어요.
컴퓨터 시뮬레이션을 활용해서요.
이 표의 컴퓨터 시뮬레이션에는
지구의 기후에 영향을 줄 수 있는
모든 다양한 요인들이 나타납니다.

Polish: 
nie budują tylu fizycznych modeli,
raczej tworzą komputerowe symulacje.
Ale symulacja też jest rodzajem modelu,
stworzonego przy pomocy matematyki,
i tak jak XIX-wieczne modele fizyczne,
taki model jest przydatny
przy analizowaniu przyczyn.
Jedno z ważnych obecnie pytań
dotyczy zmian klimatu.
Mamy ogromnie dużo dowodów,
że Ziemia się ociepla.
Na tym slajdzie czarna linia pokazuje
pomiary, których dokonali naukowcy
w trakcie ostatnich 150 lat,
na których widać, 
że temperatura na Ziemi stale rośnie.
Szczególnie w ostatnich 50 latach
widoczny jest gwałtowny wzrost
o prawie jeden stopień Celsjusza,
czyli prawie dwa stopnie Fahrenheita.
Co jest przyczyną takiej zmiany?
Jak możemy się dowiedzieć,
skąd się bierze
to zaobserwowane ocieplenie?
Naukowcy mogą to modelować
poprzez symulacje komputerowe.
Ten wykres pokazuje symulację komputerową,
która uwzględnia wszystkie znane czynniki
mogące oddziaływać na klimat:

Thai: 
ดังนั้น พวกเขาจึงไม่ได้สร้างแบบจำลองทางกายภาพ
มากเท่ากับการสร้างภาพจำลองคอมพิวเตอร์
แต่ภาพจำลองคอมพิวเตอร์เป็นแบบจำลองอย่างหนึ่ง
มันเป็นแบบจำลองที่สร้างขึ้นด้วยคณิตศาสตร์
และเหมือนกับแบบจำลองทางกายภาพ
ยุคศตวรรษที่ 19
มันสำคัญมากสำหรับการคิดถึงสาเหตุ
ดังนั้นหนึ่งในคำถามข้อใหญ่ที่เกี่ยวกับ
การเปลี่ยนแปลงสภาวะอากาศ
เรามีหลักฐานมากมาย
ที่โลกอุ่นขึ้น
สไลด์นี้ เส้นสีดำแสดง
การวัดที่นักวิทยาศาสตร์ได้ทำ
ในช่วง 150 ปีที่ผ่านมา
ซึ่งแสดงให้เห็นว่าอุณหภูมิของโลก
เพิ่มขึ้นอย่างคงที่
และคุณสามารถเห็นได้ว่าใน 50 ปีที่ผ่านมา
มันมีการเพิ่มขึ้นอย่างมาก
ถึงเกือบหนึ่งองศาเซลเซียส
หรือเกือบสององศาฟาเรนไฮด์
แล้วอะไรล่ะ ที่ทำให้เกิดการเปลี่ยนแปลงนี้
เราจะรู้ได้อย่างไร ว่าอะไรที่ทำให้
เกิดอากาศที่อุ่นขึ้นอย่างที่เราเห็น
นักวิทยาศาสตร์สามารถสร้างแบบจำลองของมัน
โดยใช้ภาพจำลองคอมพิวเตอร์
ภาพนี้แสดงให้เห็นภาพจำลองคอมพิวเตอร์
ที่มองไปยังตัวแปลต่างๆ
ที่เรารู้ว่าสามารถส่งผลกระทบต่อภูมิอากาศโลก

Ukrainian: 
і замість побудови фізичних моделей,
вони створюють комп'ютерні симуляції.
Але комп'ютерна симуляція
теж є різновидом моделі.
Це модель,
створена математичним шляхом,
і, так само,
як фізичні моделі 19 сторіччя,
вона відіграє важливу роль
у встановленні причин.
Одне з найглобальніших питань
стосується зміни клімату,
у нас величезний масив даних,
які вказують на потепління на Землі.
На цьому слайді,
чорними лініями показано
вимірювання, які вчені проводили
впродовж останніх 150 років,
вони показують поступове
зростання температури на Землі,
і, зокрема, можна побачити,
що за останні 50 років
відбулося значне зростання,
приблизно на один градус Цельсія,
це майже два градуси Фаренгейта.
Але що ж викликало цей процес?
Як ми можемо встановити,
що стало причиною
спостережуваного потепління?
Що ж, вчені можуть це змоделювати,
використовуючи
комп'ютерне моделювання.
На цій діаграмі показано
комп'ютерну модель,
яка враховує всі різноманітні чинники,
які, як нам відомо,
можуть впливати на клімат Землі.

Arabic: 
فهم لا يبنون نماذج فيزيائية
و لكن يصنعون محاكاة بالحاسوب
محاكاة الحاسوب هي نوع من النماذج
نموذج مصنوع من خلال الرياضيات
و بعكس النموذج الفيزيائي للقرن التاسع عشر
فانه من المهم التفكير في اﻷسباب
أحد أهم اﻷسئلة التي تتعامل مع التغير المناخي
لدينا كمية كبيرة من اﻷدلة بأن اﻷرض تزداد سخونة
هذه الشريحة يبين الخط اﻷسود فيها قياسات قام بها العلماء
في ال 150 عام اﻷخيرة
تبين أن درجة حرارة اﻷرض زادت بصورة ثابتة
و يمكن أن ترى أنه و بخاصة في الخمسين عاما اﻷخيرة
كان هناك زيادة كبيرة بحوالي درجة مئوية
أو ما يقرب من درجتين فهرنهايت
اذا .. ما هو الذي يسبب هذا التغير؟
كيف يمكنا أن نعرف سبب زيادة الحرارة كما رأينا؟
يمكن للعلماء أن يصنعوا نموذجا محاكيا ياستخدام الحاسوب
اذا فهذا الرسم البياني يبين محاكاة بالحاسوب
أخذت بالاعتبار كل العوامل التي نعلم أنها تسبب تغير مناخي

Turkish: 
bu yüzden bilgisayar simülasyonları yapıyorlar
ve fiziksel modeller yapmıyorlar pek.
Ama bilgisayar simülasyonu da bir tür modeldir.
Matematikle yapılmış bir model,
19. yy.'daki fiziksel modeller gibi.
Nedenler hakkında düşünmek çok önemlidir.
Ve şimdi, iklim değişikliği üzerine
önemli sorulardan bir tanesi,
Dünya'nın ısındığına dair
inanılmaz miktarda belirtiler var.
Bu slaytta, siyah çizgi 150 yıl boyunca
biliminsanları tarafından ölçülen
Dünya'nın sıcaklığının
sürekli olarak arttığını
gösteriyor ve
özellikle son 50 yılda
bir santigrat dereceye yakın yada
hemen hemen iki Fahrenheit gibi
dramatik bir artış olduğunu görebilirsiniz.
Peki bu değişikliğe neden olan nedir?
Gözlemlediğimiz ısınmanın sebebini
nasıl öğrenebiliriz?
Pekala, biliminsanları bunu
bilgisayar simülasyonu ile modelleyebilirler.
İşte bu grafik, iklim değişikliğni etkilediğini bildiğimiz
tüm farklı faktörleri gösteren
bir bilgisayar simülasyonu çıktısı,

Russian: 
и вместо построения физических моделей,
они моделируют на компьютере.
Но компьютерное моделирование —
тоже своего рода модель.
Это модель, построенная
на математике,
и, как и физические модели 19 века,
она важна для нахождения
причин явлений.
Один из важнейших вопросов сейчас —
изменение климата.
Есть масса данных, свидетельствующих
о потеплении на Земле.
На этом слайде чёрная линия отображает
измерения, проведённые учёными
за последние 150 лет.
Они показывают,
что температуры на Земле
постоянно увеличиваются.
Видно, что, в особенности
за последние 50 лет,
произошло радикальное
увеличение температуры
почти на один градус Цельсия,
или почти на два градуса
по Фаренгейту.
Из-за чего происходят эти изменения?
Откуда нам знать, что вызывает
наблюдаемое потепление?
Учёные могут смоделировать его
на компьютере.
Эта диаграмма показывает
компьютерную модель,
учитывающую все
различные факторы,
которые, как мы знаем,
могут влиять на климат Земли.

Slovak: 
takže nestavajú veľa fyzických modelov.
Skôr robia počítačové simulácie.
Ale aj počítačová simulácia 
je druh modelovania.
Je to model vytvorený matematikou.
A podobne ako pri fyzických 
modeloch v 19. storočí,
je veľmi dôležitý
pri premýšľaní o príčinách.
Takže pokiaľ ide o klimatické zmeny,
máme obrovské množstvo dôkazov o tom,
že Zem sa otepľuje.
Na tomto obrázku
čierna krivka znázorňuje merania,
ktoré vedci urobili
za posledných 150 rokov,
a ukazuje, že teplota Zeme
sa neustále zvyšuje.
Vidíme, že hlavne za posledných 50 rokov
nastalo dramatické zvýšenie
o takmer 1 stupeň Celzia,
čo sú takmer 2 stupne Fahrenheita.
Čo teda poháňa túto zmenu?
Ako môžeme zistiť, čim je spôsobené
toto pozorované otepľovanie?
Nuž, vedci dokážu vytvoriť model
použitím počítačovej simulácie.
Tento graf znázorňuje 
počítačovú simuláciu,
ktorá zobrala do úvahy všetky faktory,
o ktorých vieme, že majú
vplyv na klímu Zeme,

Hungarian: 
tehát ritkán építenek fizikai modelleket,
inkább számítógépes 
szimulációkat készítenek.
De ez a szimuláció is egyfajta modell.
Modell, amely 
matematikai alapokra épül,
és csakúgy, mint a 
19. századi fizikai modellek
nélkülözhetetlen az okok 
kikövetkeztetéséhez.
A globális felmelegedés
egyik legvitatottabb kérdése,
amiről számtalan bizonyítékunk van,
hogy a Föld melegszik.
Ezen a dián a fekete vonal azt mutatja,
milyen méréseket végeztek a tudósok
az elmúlt 150 évben,
a Föld hőmérsékletének
folyamatos emelkedéséről.
Látható, hogy az elmúlt 50 évben
szignifikáns emelkedés történt,
melynek értéke majdnem egy Celsius fok,
illetve majdnem két Fahrenheit.
Mi okozza tehát ezt a változást?
Honnan tudjuk, hogy mi okozza
ezt a megfigyelt felmelegedést?
A tudósok készítettek egy modellt,
számítógépes szimulációkat használva.
Ezen a diagramon egy szimulációt látunk,
amely minden tényezőt figyelembe vesz,
amelyről tudjuk, 
hogy befolyásolja a Föld éghajlatát.

Dutch: 
ze bouwen niet zo vaak meer
fysische modellen.
Ze doen het met computersimulaties.
Maar ook een computersimulatie
is een soort model.
Het is een wiskundig model,
en net als de fysische modellen
van de 19e eeuw,
is het erg belangrijk
voor het denken over oorzaken.
Een van de grote vragen
gaat over de klimaatverandering.
We hebben enorme hoeveelheden bewijs
dat de aarde aan het opwarmen is.
Op deze dia hier toont de zwarte lijn
de metingen van de laatste 150 jaar
waaruit blijkt dat de temperatuur 
van de aarde gestaag is toegenomen.
Je kunt zien dat we in het bijzonder
in de laatste 50 jaar
een dramatische toename hadden
van bijna 1 graad Celsius,
of bijna 2 graden Fahrenheit.
Wat veroorzaakt deze verandering?
Hoe achterhalen we de oorzaak
van de waargenomen opwarming?
Wetenschappers kunnen het modelleren
met een computersimulatie.
Dit diagram illustreert 
een computersimulatie
die rekening hield 
met de verschillende factoren
waarvan we weten dat ze
het klimaat op aarde beïnvloeden,

Portuguese: 
Por isso, eles não criam 
tantos modelos físicos,
mas criam simulações de computador.
Mas uma simulação de computador 
é uma espécie de modelo.
É um modelo criado com matemática
e, como os modelos físicos do século 19,
é muito importante para analisar causas.
Uma das grandes questões 
relacionadas à mudança climática
é que temos inúmeras evidências
de que a Terra está esquentando.
Neste slide, a linha preta mostra
as medições que os cientistas tomaram
dos últimos 150 anos,
e que mostram que a temperatura 
da Terra aumentou continuamente.
É possível ver que, especialmente 
nos últimos 50 anos,
houve um aumento drástico
de aproximadamente um grau centígrado,
ou quase dois graus Fahreinheit.
Mas o que está causando essa mudança?
Como podemos saber o que está causando
o aquecimento observado?
Bem, os cientistas podem criar um modelo,
utilizando uma simulação de computador.
Este diagrama ilustra 
uma simulação de computador
que analisou todos os diferentes fatores
que sabemos poderem 
influenciar o clima da Terra.

Serbian: 
tako da ne prave fizičke modele
koliko kompjuterske simulacije.
I to je neka vrsta modela.
Pravi se pomoću matematike
i, poput fizičkih modela iz 19. veka,
veoma je bitan za izučavanje uzroka.
Jedno od najvećih pitanja
u vezi sa klimatskim promenama
jeste ogromna količina dokaza
da se Zemlja zagreva.
Na ovom slajdu crna linija pokazuje
merenja koja su naučnici obavili
tokom poslednjih 150 godina
i koja pokazuju da temperatura Zemlje
stabilno raste,
a posebno se vidi
da je u poslednjih 50 godina
došlo do naglog porasta
od skoro jednog stepena Celzijusa
ili blizu dva stepena Farenhajta.
Ali šta je uzrok te promene?
Kako da znamo šta izaziva
uočeno zagrevanje?
Naučnici mogu da naprave model
pomoću kompjuterske simulacije.
Ovaj dijagram ilustruje
kompjutersku simulaciju
koja je izučavala sve one faktore
za koje znamo da mogu da utiču
na klimu Zemlje,

Vietnamese: 
vì thế họ không xây dựng một mô hình vật lý
mà thực hiện mô phỏng trên máy tính.
Nhưng việc mô phỏng máy tính 
là một loại của mô hình.
Nó là mô hình được làm bằng toán học,
và giống như mô hình vật lý thế kỷ 19,
nó rất quan trọng 
cho việc suy nghĩ về các nguyên nhân.
Và một trong số những câu hỏi lớn về biến đổi khí hậu,
chúng ta có một lượng lớn các bằng chứng
rằng Trái đất đang nóng lên.
Ở slide này, đường màu đen cho thấy
các phép đo mà các nhà khoa học đã làm
trong 150 năm qua
cho thấy nhiệt độ Trái đất
luôn tăng lên đều đặn,
và bạn có thể thấy, 
đặc biệt là trong 50 năm qua,
có một sự tăng đột biến
gần 1 độ C,
hay nói cách khác là gần 2 độ F.
Vì vậy, tuy nhiên, 
cái gì đã tạo nên sự thay đổi đó?
Làm sao chúng ta biết được nguyên nhân
của hiện tượng nóng lên toàn cầu?
Vâng, các nhà khoa học có thể 
mô hình hóa nó
bằng cách sử dụng mô phỏng máy tính.
Sơ đồ này minh họa một mô hình mô phỏng máy tính
đã xem xét tất cả các yếu tố khác nhau
mà chúng ta biết có thể tác động 
đến nhiệt độ của Trái đất,

English: 
so they don't build physical models so much
as to make computer simulations.
But a computer simulation is a kind of a model.
It's a model that's made with mathematics,
and like the physical models of the 19th century,
it's very important for thinking about causes.
So one of the big questions
to do with climate change,
we have tremendous amounts of evidence
that the Earth is warming up.
This slide here, the black line shows
the measurements that scientists have taken
for the last 150 years
showing that the Earth's temperature
has steadily increased,
and you can see in particular
that in the last 50 years
there's been this dramatic increase
of nearly one degree centigrade,
or almost two degrees Fahrenheit.
So what, though, is driving that change?
How can we know what's causing
the observed warming?
Well, scientists can model it
using a computer simulation.
So this diagram illustrates a computer simulation
that has looked at all the different factors
that we know can influence the Earth's climate,

Spanish: 
así que ya no construyen 
tantos modelos físicos
sino simulaciones digitales.
Las simulaciones digitales 
también son un tipo de modelo.
Es un modelo basado en las matemáticas,
y como los modelos físicos del siglo XIX,
es muy importante 
para pensar sobre las causas.
Una de las grandes preguntas 
es sobre el cambio climático.
Tenemos muchísimas evidencias
de que la Tierra se está calentando.
En esta diapositiva, 
la línea negra muestra
que las medidas 
que los científicos han tomado
en los últimos 150 años denotan
cómo la temperatura de la Tierra
ha ido aumentando de forma progresiva.
Pueden ver que particularmente 
en los últimos 50 años
ha habido un incremento significativo
de casi un grado centígrado,
o casi dos grados Fahrenheit.
Entonces, ¿qué está ocasionando 
este cambio?
¿Cómo podemos conocer la causa
del calentamiento que se observa?
Los científicos pueden replicarlo
con una simulación digital.
Este diagrama muestra 
una simulación digital
que toma en cuenta 
todos los diferentes factores
que conocemos que pueden afectar 
el clima de la Tierra,

Bulgarian: 
Затова не изграждат 
толкова често физични модели,
а по-скоро правят компютърни симулации.
Но тези симулации са един вид модел.
Такъв, който е създаден чрез математика.
И, като моделите от 19. век,
е много важен за 
определянето на причините.
Един от големите въпроси, 
свързани с климатичните промени,
е наличието на 
огромно количество доказателства,
че Земята се затопля.
На този слайд черните линии показват
измерванията, направени
през последните 150 години.
Те демонстрират, 
че температурата на Земята
е постоянно нарастваща
и можете да видите, че конкретно 
през последните 50 години
се наблюдава драматично повишаване
от почти 1 градус Целзий
или почти 2 градуса Фаренхайт.
Е, какво поражда тази промяна?
Как бихме могли да узнаем какво причинява
наблюдаваното затопляне?
Учените могат да създадат модел
като използват компютърна симулация.
Тази диаграма илюстрира такава симулация,
която представя всички различни фактори,
за които знаем, 
че повлияват климата на Земята.

Japanese: 
大気汚染から出る硫酸塩粒子
火山の噴火から出る火山灰
太陽放射の変動
当然 温室効果ガスも入っています
そして科学者は調べます
どの変数の組み合わせを
モデルに入れると
現実に起きていることを再現できるか
この黒い線が現実です
モデルはこの薄いグレーの線
そして出た答えは
学力試験の選択肢で お馴染みの
「上記のすべて」を含むモデルです
計測された温度を
再現するためには
温室効果ガスを含む全ての因子を
取り込むより他にないのです
とりわけ ご覧のとおり
温室効果ガスの増加が
ここ50年の間の
この非常に劇的な気温上昇の
動きを追っています
ですから これを根拠に気候学者は
気候変動が起きているだけではなく
温室効果ガスがその理由の
主要な部分を
占めているのは明らかだと
言えるわけです
さて このように科学者が違う研究を

Croatian: 
kao što su sulfati iz onečišćenog zraka,
vulkanska prašina od vulkanskih erupcija,
promjene u Sunčevu zračenju,
i staklenički plinovi.
Postavilo se pitanje
koje će raspon varijabli stavljen u mdoel
prikazati ono što vidimo u stvarnom životu?
Ovdje je stvarni život u crnoj boji.
A ovdje u svjetlo sivoj boji,
i odgovor je
model koji uključuje je odgovor E na SAT-u,
sve navedeno.
Jedini je način na koji možemo prikazati
dobivena temperaturna mjerenja
ako promatramo zajedno sve navedeno,
uključujući i stakleničke plinove,
pa možemo vidjeti da porast
stakleničkih plinova prati
dramatični porast temperature
u posljednjih 50 godina.
Zato klimatolozi tvrde
da nije samo da znamo
da se klimatske promjene događaju, 
već su staklenički plinovi uveliko
razlog za ova zbivanja.
Budući da postoje različite stvari

Chinese: 
从空气污染中的硫酸盐颗粒，
到火山喷发中的火山灰，
到太阳辐射的改变，
当然，还有温室气体。
他们问了这样一个问题，
在模型中加入什么样的变量
能再现我们在真实生活中
看到的情况呢？
黑线表示真实观察的数据，
浅灰色表示模拟的数据，
答案是
在上述的模拟中加入SAT考试中的E，
也就是以上皆有。
（译注：SAT考试中最常见答案）
能再现所观察到的
温度测量数据的唯一的方法，
就是把所有的东西放到一起，
包括温室气体，
特别是我们可以观察到
在对温室气体数据
追踪时显示温度的上升，
在过去的50年非常明显。
所以这就是为什么气候学家称
我们不仅仅知道气候变化正在发生，
我们还知道温室气体是主要的
影响因素。
由于科学家做的这些

Dutch: 
zoals sulfaatdeeltjes 
van luchtvervuiling,
vulkanisch stof 
van vulkanische uitbarstingen,
veranderingen in zonnestraling,
en, natuurlijk, broeikasgassen.
Ze stelden de vraag,
welke set van variabelen in een model
reproduceert wat we in het echt zien.
De zwarte lijn geeft de metingen weer.
De lichtgrijze is het model.
En het model dat alles omvat,
is antwoord E op de toets,
'alle antwoorden zijn juist'.
de enige manier waarop je
de waargenomen temperatuurmetingen
kan reproduceren
is door al deze dingen te combineren,
met inbegrip van de broeikasgassen.
Merk in het bijzonder op dat de stijging
van de broeikasgassen
die zeer dramatische temperatuurstijging
in de afgelopen 50 jaar volgt.
Dit is de reden
waarom klimaatwetenschappers zeggen
dat we niet alleen weten dat
klimaatverandering een feit is,
maar ook dat broeikasgassen
daar een belangrijk aandeel in hebben.

Turkish: 
hava kirliliğinden kaynaklanan sülfat partikülleri,
volkan patlamalarından kaynaklanan volkanik tozlar,
güneşten gelen radyasyondaki değişimler
ve tabii ki, sera gazları.
Ve şunu sordular:
Modele eklenen hangi değişkenler
gerçek hayattaki durumu önümüze koyacak?
İşte burada siyah renkte gerçek hayat.
Modelimiz de gri
ve cevap şıkkı E,
yani hepsi, hepsini içeren model.
Ölçülen sıcaklık ölçümlerini
yeniden üretmenin tek yolu
bunların hepsini biraraya getirmek,
sera gazları dahil
ve son 50 yılda sıcaklıktaki dramatik artışın
özellikle sera gazlarındaki
artıştan kaynaklandığını
görebilirsiniz.
Bu yüzden biliminsanları,
yalnızca iklimin değiştiğini
bilmekle kalmayıp,
sera gazlarının bunun en büyük nedeni olduğunu da
biliyoruz diyorlar.
Ve biliminsanlarının yaptıkları

Hungarian: 
Ide tartozik a szulfátrészecskék
okozta légszennyezettség,
a vulkánkitörésekből származó
vulkáni hamu,
a napsugárzás változása,
és persze az üvegházhatás.
Majd feltették a kérdést,
milyen változókat kell 
bevezetnünk a modellbe,
hogy le tudjuk írni, 
amit valójában tapasztalunk.
Itt van tehát a valóság feketén.
Itt pedig a modell 
halványszürke árnyalatban,
és a válasz,
egy modell, amiben 
szerepel az összes tényező,
a válasz E a SAT-on.
Az egyetlen mód: reprodukálni
a hőmérséklet változását,
minden tényező együttesét feltételezi,
az üvegházhatásból származó gázokat is.
Így láthatóvá válik, hogy
a gázok mennyiségi növekedése felelős
a hőmérséklet drasztikus emelkedéséért
az elmúlt 50 évben.
Ezért mondják a meteorológusok,
hogy a Föld éghajlata nem csak változik,
de tudjuk, hogy ezért főképp
az üvegházhatásból származó
gázok felelősek.
Tehát mivel sok különböző eljárást

Ukrainian: 
Це сульфатні частинки
в забрудненому повітрі,
вулканічний пил
внаслідок виверження вулканів,
зміни сонячної радіації,
і, звісно, парникові гази.
Вчені замислились над питанням:
який набір змінних у цій моделі
відтворюватиме картину,
яку ми бачимо в реальності?
Реальні дані тут позначено чорним,
а модель – світло-сірим.
Відповідь же така:
модель включає,
як варіант Е на іспиті SAT,
все вищезазначене.
Єдиний спосіб відтворити
дані цих температурних спостережень –
це поєднати всі причини,
включно з парниковими газами.
Зокрема, можна помітити,
що збільшення викидів парникових газів
співпадає з різким зростанням температури
за останні 50 років.
Ось чому кліматологи стверджують,
що ми не тільки знаємо,
що справді відбувається зміна клімату,
а знаємо й те, що парникові гази
відіграють суттєву роль
у даному процесі.
Всі ці різноманітні речі,

English: 
so sulfate particles from air pollution,
volcanic dust from volcanic eruptions,
changes in solar radiation,
and, of course, greenhouse gases.
And they asked the question,
what set of variables put into a model
will reproduce what we actually see in real life?
So here is the real life in black.
Here's the model in this light gray,
and the answer is
a model that includes, it's the answer E on that SAT,
all of the above.
The only way you can reproduce
the observed temperature measurements
is with all of these things put together,
including greenhouse gases,
and in particular you can see that the increase
in greenhouse gases tracks
this very dramatic increase in temperature
over the last 50 years.
And so this is why climate scientists say
it's not just that we know that
climate change is happening,
we know that greenhouse gases are a major part
of the reason why.
So now because there all these different things

French: 
les particules de sulfate 
de la pollution atmosphérique,
les poussières volcaniques 
issues des éruptions,
les changements de radiation solaire,
et bien sûr, les gaz à effet de serre.
Ils se sont posé la question :
quel jeu de variables 
utilisé dans un modèle
reproduirait ce que l'on voit 
réellement dans la vraie vie ?
Donc ici, voici la vraie vie en noir.
Voici le modèle en gris clair,
et la réponse est
un modèle qui inclut, 
c'est la réponse E sur ce QCM,
toutes les propositions ci-dessus.
La seule façon de reproduire
les mesures de température observées,
c'est en associant tous ces éléments,
y compris les gaz à effet de serre,
et, en particulier, vous pouvez 
voir que l'augmentation
des gaz à effet de serre,
cette augmentation très importante
de la température
au cours des 50 dernières années.
Voilà pourquoi les spécialistes 
du changement climatique disent
que nous ne savons pas juste que 
le réchauffement climatique existe,
nous savons que les gaz 
à effet de serre en sont
majoritairement responsables.
Donc, parce qu'il y a toutes ces choses

Serbian: 
čestice sulfata iz zagađenog vazduha,
vulkansku prašinu iz vulkanskih erupcija,
promene u Sunčevom zračenju
i gasove sa efektom staklene bašte.
Postavili su sledeće pitanje:
koji će skup promenljivih
unetih u određeni model
reprodukovati ono što vidimo u stvarnosti?
Stvarnost je prikazana crnom bojom.
Model je prikazan svetlosivom,
a odgovor je
model koji uključuje,
kao odgovor pod E na prijemnom,
sve gore navedeno.
Jedini način da reprodukujete
zabeležena temperaturna merenja
je sa svim ovim stvarima zajedno,
uključujući emisije gasova
sa efektom staklene bašte,
i prevashodno možete videti da rast
gasova sa efektom staklene bašte prati
vrlo dramatičan rast temperature
u proteklih 50 godina.
I zbog toga klimatolozi kažu
"ne samo da znamo da se
klimatska promena dešava,
znamo da su gasovi sa efektom
staklene bašte veliki deo
uzroka."
Zato zbog svih tih različitih stvari

Romanian: 
particule de sulfați
din poluarea atmosferică,
praf emis în erupții vulcanice,
variații ale radiației solare
și desigur gazele cu efect de seră.
Și au întrebat:
ce set de variabile trebuie puse în model
pentru a reproduce
ceea ce vedem în realitate?
Iată realitatea, cu negru,
și modelul, cu gri deschis.
Iar răspunsul este
opțiunea E din testul acela SAT,
modelul care include toate variabilele.
Singurul mod în care poți reproduce
temperatura măsurată
e prin cumularea tuturor efectelor,
inclusiv gazele cu efect de seră.
Mai ales puteți observa
cum creșterea gazelor cu efect de seră
urmărește creșterea dramatică
a temperaturii din ultimii 50 de ani.
De aceea spun climatologii
nu numai că știm
că încălzirea globală este reală,
ci și că gazele cu efect de seră
joacă un rol major.

Slovak: 
teda častice síry v znečistenom ovzduší,
sopečný prach z erupcií vulkánov,
zmeny slnečného žiarenia
a samozrejme, skleníkové plyny.
A spýtali sa:
Aké premenné zadať do modelu,
aby znázorňoval to, čo vidíme 
v skutočnom živote?
Takže tu je skutočný život v čiernej.
Tu je modelová situácia v bledosivej.
A výsledkom je model,
ktorý zahŕňa
všetky horeuvedené faktory.
Jediným spôsobom ako sa dopracovať
k nameraným hodnotám teploty je,
ak zoberieme do úvahy
všetky tieto faktory,
vrátane skleníkových plynov.
A tu môžete jasne vidieť, že nárast
skleníkových plynov kopíruje
tento veľmi dramatický nárast teploty
za posledných 50 rokov.
Preto klimatológovia hovoria, že
nielenže vieme, že dochádza
ku klimatickým zmenám,
ale vieme aj to, že skleníkové plyny
sú jedným z hlavných dôvodov,
prečo sa to deje.
O všetkých týchto vedeckých činnostiach

Korean: 
대기오염으로 생긴 황산화입자,
화산폭발로 인한 화산재,
태양 복사열의 변화,
그리고 물론 온실가스도 있죠.
과학자들은 어떤 변수 요인이
우리가 보는 현실을
재생해내는지 물었습니다.
여기 검은 선이 실제 현실입니다.
여기 엷은 회색선이 모형인데,
그 대답은
이 모델이 앞서 말한 모든 것을
다 포함한 것이죠.
관측된 기후 변화를
재현할 수 있는 유일한 방법은
온실가스를 포함한 이 모든 요인을
함께 집어넣는 것입니다.
특히, 온실가스의 증가가
지난 50년간
기온이 급격하게 증가한 것과
비슷함을 알 수 있죠.
그렇기 때문에 기상학자들이
기후변화가 일어나는 것 뿐만 아니라
그 주요 원인이 온실가스라는 것도
알 수 있다고 하는 겁니다.
자, 이 모든 다양한 일들을

Bulgarian: 
Серни частици от 
замърсяванията на въздуха,
вулканичен прах от изригвания на вулкани,
изменения в слънчевата радиация,
и, разбира се, газове на парниковия ефект.
След това задали въпроса,
каква съвкупност от променливи, 
поставени в един модел,
ще възпроизведе това, 
което наблюдаваме в реалния живот?
Така че ето тук е реалния живот в черно.
Моделът е в светло сив цвят,
а отговорът е
модел, който включва, 
това е отговор "д" на SAT теста,
всичко изброено.
Единственият начин да възпроизведете
наблюдаваните температурни измервания
е чрез обединяване на всичко изброено
включително и парниковия ефект.
Можете да видите, че точно повишаването
на парниковите газове проследява
драматичното повишаване на температурите
за последните 50 години.
Затова учените, 
изучаващи климата, твърдят,
че не просто се знае, 
че климатът се променя,
а е ясно, че парниковите газове 
имат главна роля
в причината за това.
Тъй като има много различни неща,

Italian: 
Particelle di solfato 
dall'inquinamento dell'aria,
polvere vulcanica dalle eruzioni,
cambiamenti nella radiazione solare
e, ovviamente, i gas serra.
Si sono posti la domanda:
quale insieme di variabili 
messe in un modello
riprodurrà quello 
che osserviamo nella vita vera?
Ecco, in nero, la vita vera.
E in grigio chiaro la simulazione.
La risposta è:
un modello che include -- 
sarebbe la risposta E di un test --
tutte le opzioni precedenti.
L'unico modo in cui si possano riprodurre
le misurazioni della temperatura
è con tutti questi elementi messi insieme,
inclusi i gas serra.
In particolare, 
potete vedere che l'incremento
dei gas serra segna
questo aumento marcato della temperatura
in questi ultimi 50 anni.
Questo è il motivo per cui 
i climatologi dicono
che non solo sappiamo 
che il mutamento climatico sta avvenendo
ma sappiamo anche che i gas serra 
sono una parte fondamentale
del motivo.
Proprio perché ci sono tutte queste cose

Russian: 
Это сульфатные частицы
в загрязнённом воздухе,
вулканическая пыль
после извержений вулканов,
изменения солнечной радиации
и, конечно, парниковые газы.
Учёные задались вопросом,
какая комбинация показателей
в этой модели
покажет результат, сравнимый с тем,
что мы видим в реальности?
Реальные показатели
отображены здесь чёрным.
Модель показана светло-серым цветом.
Полученный ответ:
модель включает в себя — 
прямо как вариант «E» на экзамене —
всё вышеперечисленное.
Единственный способ
получить результат,
наблюдаемый в реальности —
сложить все причины вместе,
включая парниковые газы.
Причём вы видите, что увеличение
выброса парниковых газов совпадает
с радикальным ростом температуры
в последние 50 лет.
Вот почему климатологи говорят,
что мы не только знаем,
что изменения климата реальны,
мы знаем, что парниковые газы
играют значительную роль
в этом процессе.
Все эти явления,

Thai: 
อนุภาคซัลเฟตจากมลภาวะทางอากาศ
ฝุ่นภูเขาไฟจากการระเบิดของภูเขาไฟ
การเปลี่ยนแปลงของรังสีสุริยะ
และแน่นอน ก๊าซเรือนกระจก
และพวกเขาถามคำถาม
ว่าตัวแปรชุดไหนที่ใส่เข้ามาในแบบจำลอง
แล้วจะเลียนแบบสิ่งที่เราเห็นในชีวิตจริงได้
นี่คือชีวิตจริงในสีดำ
นี่คือแบบจำลองในสีเทาอ่อน
และคำตอบก็คือ
ตัวอย่างที่ประกอบด้วย มันคือคำตอบ E บน SAT นั่น
ทั้งหมดพวกนั้น
ทางเดียวที่เราสามารถจะเลียนแบบ
การวัดอุณหภูมิที่สังเกตเห็น
คือด้วยการนำสิ่งเหล่านี้ทั้งหมดเข้ามารวมกัน
รวมไปถึงก๊าซเรือนกระจก
และโดยเฉพาะถ้าคุณเห็นว่าการเพิ่มขึ้น
ของการติดตามก๊าซเรือนกระจก
การเพิ่มขึ้นอย่างมากมายของอุณหภูมิ
ตลอด 50 ปีที่ผ่านมา
และนี่เป็นเหตุที่ทำไมนักวิทยาศาสตร์ด้านภูมิอากาศ
บอกว่า
มันไม่ใช่แค่เรารู้ว่า การเปลี่ยนแปลงสภาวะอากาศ
กำลังเกิดขึ้น
เรารู้ว่า ก๊าซเรือนกระจกเป็นส่วนใหญ่
ของเหตุผลว่าทำไม
ดังนั้น เพราะมันมีสิ่งต่างๆ มากมาย

Arabic: 
جزيئات الكبريت من تلوث الجو
غبار البراكين
التغير في اﻷشعة الشمسية
و بالطبع غازات الاحتباس الحراري
و قد سألوا ..
ما هي مجموعة المتغيرات التي يمكن وضعها في نموذج؟
سوف يؤدي الى ما نراه في الواقع؟
اذا ..فهنا الواقع الحقيقي باﻷسود
و هذا هو النموذج بالرمادي الفاتح
و الاجابة هي
أن نموذجا يشمل (انها الاجابة e) علىSAT هي "كل ما سبق"
الطريقة الوحيدة التي يمكن بها اعادة انتاج هذه القياسات
هو من خلال جمع كل هذه اﻷشياء جميعا
بما فيها غازات الاحتباس الحراري
و باﻷخص يمكن القول أن زيادة هذه الغازات
أدى الى هذه الزيادة الكبيرة في درجة الحرارة
في الخمسين عام اﻷخيرة
و هذا هو ما يجعل علماء المناخ يقولون
انه ليس فقط أننا نعرف عن أن هناك تغير مناخي
و لكن نعرف أن غازات الاحتباس الحراري
هي عامل رئيسي مسبب في هذا

Portuguese: 
Partículas de sulfato da poluição do ar,
poeira vulcânica de erupções,
mudanças na radiação solar
e, claro, os gases de efeito estufa.
Eles fizeram a pergunta:
que conjunto de variáveis, 
colocadas num modelo,
reproduzirão exatamente 
o que vemos na vida real?
A realidade é esta, em preto.
Este é o modelo, em cinza claro,
e a resposta
é que um modelo que inclua... 
é a alternativa E no Enem,
"todas as alternativas acima".
A única maneira de reproduzirmos
as medições de temperatura observadas
é com todas essas coisas juntas,
incluindo os gases de efeito estufa.
É possível ver, especialmente, 
que o aumento
dos gases de efeito estufa acompanha
esse aumento drástico da temperatura,
ao longo dos últimos 50 anos.
É por isso que os climatologistas dizem
que sabemos não apenas 
que a mudança climática está ocorrendo,
mas também que os gases de efeito estufa 
são, em grande parte,
os responsáveis por isso.
Por haver tantas coisas diferentes

Portuguese: 
partículas de sulfato da poluição do ar,
poeira vulcânica das erupções,
alterações na radiação solar,
e, claro, gases de efeito de estufa.
E colocaram a questão:
"Que conjunto de variáveis
colocadas num modelo
"reproduzirão o que vemos na vida real?"
Aqui, a preto, está a vida real.
Aqui, a cinzento claro, está o modelo.
E a resposta...
É a resposta "E" neste teste 
de admissão à universidade —
é um modelo que inclui tudo.
A única forma de reproduzirmos
as medições de temperatura observadas
é com todas estas coisas em conjunto,
incluindo os gases de efeito de estufa.
Em particular, vemos que o aumento
nos gases de efeito de estufa
segue este aumento dramático na temperatura
nos últimos 50 anos.
É por isso que os cientistas 
do clima dizem:
"Não sabemos apenas que as alterações 
climáticas estão a acontecer
"sabemos que os gases 
de efeito de estufa
"são em grande parte a sua causa".
Então, devido a todas estas coisas

Polish: 
cząsteczki siarki 
z zanieczyszczonego powietrza,
pył wulkaniczny z erupcji,
zmiany promieniowania słonecznego
i oczywiście gazy cieplarniane.
Zadane zostało pytanie
jaki zestaw zmiennych
wprowadzonych do modelu
da taki rezultat,
jaki obserwujemy w rzeczywistości?
Rzeczywistość jest zaznaczona na czarno.
Model jest jasnoszary.
Wynikiem jest model,
który uwzględnia,
tak jak ostatnia odpowiedź na teście,
wszystkie powyższe czynniki.
Jedynym sposobem na odtworzenie
zaobserwowanych pomiarów temperatury
jest połączenie wszystkich tych elementów,
w tym gazów cieplarnianych.
Szczególnie widać,
że wzrost ilości gazów cieplarnianych
pokrywa się
z gwałtownym wzrostem temperatury
w ostatnich 50 latach.
Dlatego klimatolodzy twierdzą,
że nie tylko jesteśmy pewni,
że klimat się zmienia,
ale wiemy, że gazy cieplarniane
są tego główną przyczyną.

Chinese: 
有來自空氣污染的硫酸鹽微粒，
來自火山噴發的火山灰、
太陽輻射變化、
當然，還有溫室效應氣體。
而他們要問的是，
要引用哪些變數，放入此模型，
可以模擬重現
我們看到的現實情形？
所以這裡的黑線表示現實狀況，
而淺灰色的則表示模擬結果。
答案是，
學測試題常有的
選項「E」：以上皆是。
學測試題常有的
選項「E」：以上皆是。
要達到重現的唯一方法，
最接近實際量測溫度數據的，
要達到重現的唯一方法，
最接近實際量測溫度數據的，
就是把所有因素全都加入，
包括溫室氣體排放，
而你們可以特別注意到，
溫室氣體增加的趨勢，
而你們可以特別注意到，
溫室氣體增加的趨勢，
和 50 年來溫度的急遽變化，
有非常大的關聯。
和 50 年來溫度的急遽變化，
有非常大的關聯。
這就是為什麼氣候學家會說，
我們不只知道氣候正在改變，
而且我們確知溫室氣體
是最主要的成因。
現在，因為科學家們
做各種不同的研究，

Vietnamese: 
như các phân tử sunfat sinh ra từ không khí ô nhiễm,
bụi núi lửa từ các đợt phun trào,
những thay đổi trong bức xạ mặt trời,
và dĩ nhiên, khí nhà kính nữa.
Và họ đã đặt câu hỏi,
tổ hợp các biến đổi nào khi đưa vào mô hình
sẽ tái tạo ra được điều mà chúng ta thấy
trong đời thực?
Và đây là cuộc sống thực trong màu đen.
Đây là mô hình trong ánh sáng màu xám này,
và câu trả lời là
một mô hình bao gồm, 
nó là câu trả lời E trên SAT,
tất cả các yếu tố trên.
Cách duy nhất bạn có thể tái tạo lại
các phép đo nhiệt độ quan sát được
là đặt tất cả chúng lại với nhau,
bao gồm cả khí nhà kính,
và đặc biệt, bạn có thể thấy rằng
sự tăng lên
trong việc theo dõi khí nhà kính
làm nhiệt độ tăng lên đột ngột
trong vòng 50 năm qua.
Và đây là lý do tại sao 
các nhà khoa học khí hậu nói rằng
Đó không chỉ là điều chúng ta biết rằng
biến đổi khí hậu đang xảy ra
mà là khí nhà kính là một phần quan trọng
trong các lý do.
Và bây giờ, 
bởi vì tất cả những điều khác nhau

Persian: 
ذرات سولفات ناشی از آلودگی هوا،
گرد و غبار آتش فشانی ناشی از فعاليت آتشفشانی
تغييرات تابش خورشيدی
و البته گازهای گلخانه ای.
خوب حالا آنها اين سوال را پرسيدند كه
چه متغيرهايی را وارد مدل كنند تا
همان چيزهایی كه در جهان واقعی می بينيم را بازتوليد كنيم؟
اينجا جهان واقعی با رنگ سياه نشون داده شده.
اين خاكستری كمرنگ هم نتايج مدل است
و جواب آن
مدلی است كه شامل جواب همه موارد بالا می باشد.
همه موارد بالا.
تنها راهی كه می توان
دماهای اندازه گيری شده را بازتوليد كرد
اين است که همه اين چيزها را یکجا جمع كنيم،
از جمله گازهای گلخانه ای،
كه به طور خاص می توان شاهد
روند افزایشی گازهای گلخانه ای بود،
این افزايش چشمگير دما
در۵۰ سال گذشته.
و اين هم دليلی هست كه هواشناسان می گویند
كه فقط به اين ختم نمی شود كه بدانيم تغييرات آب و هوا در حال رخ دادن است.
بلكه می دانيم كه گازهای گلخانه ای نقش اصلی را
در چرايی اين ماجرا دارد.
خوب حالا به خاطر وجود همه اين چيزها

Spanish: 
como las partículas de sulfato 
de la contaminación del aire,
cenizas volcánicas de las erupciones,
cambios en la radiación solar,
y por supuesto, los gases de invernadero.
Y se preguntan,
¿qué grupo de variables 
agregados a un modelo
reproducirían lo que vemos 
en la vida real?
He aquí la vida real en negro.
He aquí este modelo en gris claro
y la respuesta es
un modelo que incluye, 
es la respuesta E en el SAT,
todas las anteriores.
La única forma que pueden reproducir
las temperaturas que se observan
es con todas estas cosas juntas,
incluyendo los gases de invernadero,
y en particular pueden ver que
el aumento de los niveles 
de gases de invernadero ocasiona
este aumento dramático de temperatura
en los últimos 50 años.
Esta es la razón por la que 
los científicos dicen
que no solo saben que el cambio climático 
está ocurriendo,
sino que los gases de invernaderos
son unas de las causas principales.
Debido a todas las cosas diferentes

iw: 
כמו חלקיקי גפרית מזיהום אויר,
אבק וולקני מהתפרצויות הרי-געש,
שינויים בקרינת שמש,
וכמובן, גזי חממה.
הם שאלו את השאלה,
איזה משתנים שנכניס למודל
ישחזרו את מה שאנו 
רואים בפועל במציאות?
בשחור מתוארת המציאות כפי שהיא.
באפור זה המודל,
והתשובה היא
מודל הכולל -- התשובה היא E --
שזה הכל נכון.
הדרך היחידה בה
ניתן לשחזר את מדידות הטמפרטורה
היא עם כל הדברים הללו ביחד,
כולל גזי החממה,
ובמיוחד ניתן לראות שהגידול
בגזי החממה עוקב
אחר העליה הדרמטית בטמפרטורה במשך
חמישים השנים האחרונות.
וזו הסיבה למה מדעני אקלים אומרים
שזה לא רק שאנו יודעים 
שמתרחש שינוי אקלים,
אלא שאנו גם יודעים שגזי החממה
הם הסיבה העיקרית לשינוי האקלים.
בגלל שהמדענים עושים דברים שונים

Slovak: 
sa povestne vyjadril
filozof Paul Feyerabend, keď povedal:
„Jediný princíp vo vede,
ktorý nebrzdí pokrok, je: 
Všetko je možné.“
Tento výrok sa často používa
vytrhnutý z kontextu,
pretože Feyerabend
v skutočnosti nehovoril,
že vo vede je možné všetko.
Celý jeho výrok znel takto:
„Ak by ste ma nútili povedať,
čo je metódou vedy,
musel by som povedať:
všetko je možné.“
Snažil sa tým vysvetliť,
že vedci robia množstvo rozličných vecí.
Vedci sú kreatívni.
A to nás vedie k pôvodnej otázke:
Ak vedci nepoužívajú jednotnú metódu,
ako potom rozhodnujú,
čo je pravdivé a čo nie?
A kto to posudzuje?
Odpoveďou je, že rozhodujú vedci,
a to na základe dôkazov.
Vedci zbierajú dôkazový materiál
rozličnými spôsobmi,
ale nech to už robia akokoľvek,
musia ho dôkladne preskúmať.
To viedlo sociológa Roberta Mertona

Russian: 
происходящие в науке,
побудили философа Пола Фейерабенда
к знаменитому высказыванию:
«Единственный принцип в науке,
не тормозящий прогресс —
это то, что все средства хороши».
Эту цитату часто вырывают из контекста,
потому что Фейерабенд,
на самом деле, не говорил,
что в науке все средства хороши.
Что он в действительности сказал —
я процитирую полностью:
«Если вы потребуете
от меня ответа на вопрос,
что же такое научный метод,
мне придётся сказать:
все средства хороши».
Он пытался показать,
что учёные применяют
множество подходов.
Учёные — люди изобретательные.
При этом снова возникает вопрос:
если учёные не используют единый метод,
как они заключают,
что является верным, а что — нет?
Кому об этом судить?
И ответ на этот вопрос — самим учёным.
Они судят об этом,
оценивая имеющиеся данные.
Учёные собирают данные
различными способами,
но какой бы способ они ни выбрали,
данные необходимо
тщательно исследовать.
Это заставило социолога Роберта Мертона

Chinese: 
現在，因為科學家們
做各種不同的研究，
哲學家保羅．費耶阿本德
有句名言：
「科學持續進步的唯一原則，
就是想方設法，
無所不用其極。」
這段話老是被斷章取義，
因為費耶阿本德其實不是在說，
科學無所不用其極。
他要說的是，
其實他的原句是：
「如果非要問我
什麼是科學方法？
我只能說：想方設法，
無所不用其極。」
他想說的是，
科學家會想方設法，
科學家要很有創意。
但這又回到原來的問題：
如果科學沒有單一的方法，
那他們怎麼決定
何者正確，何者錯誤？
由誰來裁決呢？
答案是，由科學家判斷，
他們以「證據」評判。
科學家用各種手法收集證據，
但不管用什麼方法收集，
他們都要接受審查。
這就帶到社會學家
羅伯特．莫頓所說的，

Turkish: 
onca farklı şeylerden dolayı,
filozof Paul Feyerabend şu ünlü sözü söylemiştir:
"Bilimde süreci engellemeyen
tek ilke: Herşey uyar."
Bu alıntı sık sık eksik yapılır,
çünkü Feyerabend'in gerçekte söylediği
"bilime herşey uyar" değil.
Söylediğini tam olarak
alıntılarsak,
"Beni bilimin yönteminin ne olduğunu
söylemek zorunda bırakırsanız,
her şey uyar derdim"
Söylemeye çalıştığı
biliminsanlarının pek çok farklı şey yaptıklarıdır.
Biliminsanları yaratıcıdır.
Ancak bu da şu soruyu geri getiriyor:
Biliminsanları tek bir yöntem kullanmazlarsa,
neyin doğru, neyin yanlış olduğuna
nasıl karar verecekler?
Ve bunu kim değerlendirecek?
Cevap, biliminsanları,
bunu kanıtları değerlendirerek yaparlar.
Biliminsanları pek çok farklı yollarla kanıt toplarlar,
ancak nasıl toplamış olurlarsa olsunlar,
bunu ince eleyip sık dokumak zorundadırlar.
İşte bu sosyolog Robert Merton'ı

Arabic: 
بسبب كل هذه الاختلافات اﻷساسية التي يفعلها العلماء
فان الفيلسوف "بول فايرابند" في قوله المشهور قال
ان المبدأ الوحيد في العلم الذي لا يؤدي الى تثبيط التقدم
هو "أن كل شئ مقبول"
دائما ما تؤخذ هذه المقولة خارج سياقها
ﻷنه لم يقل أن أي شئ ان في العلم يمكن أن يقبل
الذي كان قاله . في الحقيقة هذه هي العبارة كاملة
اذا سألتني ما هي الطريقة العلمية المناسبة؟
فيجب أن أقول ان كل شئ مقبول
كان يحاول أن يقول ان العلم يفعل أشياء كثيرة
العلماء مبدعون
و لكن هذا يدفعنا بسؤال مقابل
اذا كان العلماء لا يستخدمون طريقة واحدة
فكيف يقررون ما هو الصواب و الخطأ؟
و من الذي يقوم بالحكم و الاجابة هو أن العلماء يحكمون؟
و يحكمون من خلال الحكم على
الدليل
يقوم العلماء بجمع اﻷدلة بطرق كثيرة
و لكن أيا ما كان يجمعون
لابد و أن يخضعوه للتدقيق

Italian: 
che fanno gli scienziati,
il filosofo Paul Feyerabend 
ha detto la famosa frase:
"L'unico principio nella scienza
che non inibisce il progresso è: 
qualsiasi cosa può andar bene".
Questa citazione è stata spesso 
ripresa fuori contesto,
perché in realtà Feyerabend 
non stava dicendo che
nella scienza tutto può andare bene.
Quello che stava dicendo era --
in realtà la citazione per intero è
"Se mi costringete a dire
quale sia il metodo della scienza,
io dovrei dire: 
qualsiasi cosa può andar bene."
Quello che stava cercando di dire
è che gli scienziati 
fanno un sacco di cose.
Gli scienziati sono creativi.
Ma questo rimanda alla domanda:
se gli scienziati non usano 
un solo metodo,
come fanno a decidere
cosa è giusto e cosa è sbagliato?
E chi giudica?
La risposta è: gli scienziati giudicano
e giudicano giudicando le prove.
Gli scienziati raccolgono prove 
in molti modi diversi,
ma in qualunque modo lo facciano,
devono sottoporle ad un esame minuzioso.
Questo ci collega 
al sociologo Robert Merton,

Vietnamese: 
mà các nhà khoa học làm,
nhà triết gia nổi tiếng Paul Feyerabend 
đã nói,
"Nguyên tắc duy nhất của khoa học
mà không gây cản trở tiến trình là: 
thử bất cứ thứ gì."
Bây giờ, trích dẫn này 
thường được đưa ra khỏi ngữ cảnh,
bởi vì Feyerabend không thật sự nói
rằng trong khoa học, 
mọi thứ đều có thể thử.
Điều mà ông ấy đã nói là,
thật ra, trích dẫn đầy đủ là,
"Nếu bạn thúc giục tôi để nói
phương pháp của kho học là gì,
tôi sẽ nói là: thử bất cứ thứ gì."
Điều mà ông cố gắng để truyền đạt
đó là các nhà khoa học
thực hiện rất nhiều việc khác nhau.
Các nhà khoa học rất sáng tạo.
Nhưng sau đó, lại có những câu hỏi như:
Nếu các nhà khoa học không chỉ sử dụng
duy nhất 1 phương pháp,
thì làm sao họ quyết định được
cái gì là đúng và cái gì là sai?
Và ai sẽ đánh giá điều đó?
Và câu trả lời là, 
các nhà khoa học sẽ đánh giá,
và họ đánh giá 
bằng việc đánh giá các bằng chứng.
Các nhà khoa học thu thập các bằng chứng
theo nhiều cách khác nhau,
khi bất cứ khi nào họ thu thập chứng cứ,
họ phải chịu sự giám sát.
Và điều này dẫn đến việc nhà xã hội học
Robert Merton

Hungarian: 
követnek a tudósok,
Paul Feyerabend filozófus azt mondta,
"Az egyetlen tudományos módszer
amely nem akadályozza az eredményességet: 
bármi elmegy."
Az idézetet gyakran 
kiragadták eredeti kontextusából,
ugyanis Feyerabend nem azt mondta,
hogy a tudományos munkában bármi elmegy.
Azt mondta,
a teljes idézetet véve,
"Ha kényszerítesz, hogy meghatározzam
milyen módszerrel él a tudomány,
akkor azt mondom: bármi elmegy."
Azt akarta mondani,
hogy a tudósok sokféle módon kutatnak.
A tudósok kreatívak.
Felmerül azonban a kérdés,
ha a tudósoknak nincsen 
egyetlen, egységes módszere,
akkor hogyan döntik el,
mi igaz és mi hamis?
És ki dönti el egyáltalán?
A válasz az, hogy a tudósok azok,
akik ítélkeznek a bizonyíték felett.
Sok módszerük van bizonyítékok gyűjtésére,
de akárhogy is gyűjtenek,
alaposan át kell vizsgálniuk azokat.
Robert Merton szociológus

Croatian: 
kojima se znanstvenici bave,
filozof Paul Feyerabend je rekao:
„Jedino načelo u znanosti
koje ne koči napredak je: Sve je dopušteno.“
Ovaj je citat često 
bio uzet iz konteksta
jer Feyerabend nije želio reći
da je u znanosti sve dopušteno.
Želio je zapravo reći,
cijeli citat ide ovako:
„Ako me natjerate da kažem
koja je znanstvena metoda
ja bih rekao: sve je dopušteno.““
Želio je reći
Da znanstvenici rade različite stvari.
Znanstvenici su kreativni.
Ovo povlači za sobom pitanje:
Ako znanstvenici ne koriste 
jedinstvenu metodu
kako onda odlučuju
Što je točno, a što ne?
Tko odlučuje?
Odgovor je, znanstvenici odlučuju
na temelju procjene dokaza.
Znanstvenici prikupljaju 
dokaze na različite načine,
ali kako god ih prikupili,
podvrgavaju ih temeljitom ispitivanju.
Ovo je navelo sociologa Roberta Mertona

Serbian: 
koje naučnici rade,
filozof Pol Fajerabend je rekao čuvenu:
"Jedini princip u nauci
koji ne sputava napredak je:
Sve može da prođe."
Ovaj citat je često vađen iz konteksta,
jer Fajerabend nije zapravo rekao
da u nauci sve može da prođe.
Ono što je govorio je,
zapravo pun citat je:
"Ako me pritisnete da kažem
koji je naučni metod,
morao bih reći: Sve može da prođe."
On je pokušao da kaže
da naučnici rade
mnogo različitih stvari.
Naučnici su kreativni.
Ako onda to preokreće pitanje:
ako naučnici ne koriste samo jedan metod,
kako onda odluče
šta je neispravno, a šta nije?
I ko će da presudi?
I odgovor je, naučnici presuđuju,
i sude prema dokazima.
Naučnici skupljaju dokaze na mnogo
različitih načina,
ali kako god da ih skupe,
moraju da ih stave pod lupu.
I ovo je navelo sociologa Roberta Mertona

Portuguese: 
que os cientistas fazem,
o filósofo Paul Feyerabend disse muito bem:
"O único princípio em ciência
"que não inibe o progresso é: vale tudo".
Esta citação tem sido com frequência
retirada do seu contexto,
porque Feyerabend não estava 
realmente a dizer
que em ciência vale tudo.
O que ele estava a dizer era...
Na realidade, a citação completa é:
"Se me pressionarem para dizer
"qual é o método da ciência,
"terei de dizer: vale tudo".
O que ele estava a tentar dizer
é que os cientistas fazem 
muitas coisas diferentes.
Os cientistas são criativos.
Mas isto traz de novo a questão:
"Se os cientistas não usam 
um único método,
"então como decidem
"o que é certo e o que é errado?
"E quem julga?"
A resposta é: os cientistas julgam,
e julgam com base na evidência.
Os cientistas reúnem evidências 
de muitas formas diferentes,
mas seja como for que o façam,
devem sujeitá-las a escrutínio.
Isto levou o sociólogo Robert Merton

Polish: 
Ze względu na to, iloma sprawami
zajmują się naukowcy,
filozof Paul Feyerabend powiedział:
"Jedyną regułą w nauce
niehamującą postępu
jest: wszystko ujdzie".
Ten cytat często 
wyjmowano z kontekstu,
bo Feyerabend nie twierdził,
że w nauce wszystko ujdzie.
Pełne twierdzenie brzmi:
"Jeśli zmusisz mnie do powiedzenia,
co jest metodą naukową,
byłbym zmuszony odpowiedzieć:
wszystko ujdzie".
Próbował wyjaśnić, że naukowcy 
zajmują się wieloma różnymi rzeczami,
naukowcy są kreatywni.
Ale to znów nasuwa pytanie:
jeśli naukowcy nie stosują 
wyłącznie jednej metody,
jak oceniają co jest poprawne, a co nie?
Kto to osądza?
Odpowiedź brzmi: osądzają to naukowcy,
poprzez ocenę dowodów.
Naukowcy zbierają dowody
na wiele sposobów,
ale niezależnie od tego
muszą je poddać analizie.
To skłoniło socjologa Roberta Mertona

Korean: 
과학자들이 하기 때문에,
철학자 파울 파이어아벤트는 
이런 유명한 말을 남겼습니다.
"발전을 막지 않는 유일한 과학 원칙은
어떤 것이든 허용된다는 것이다."
이 말은 때로는 문맥을 벗어나서
인용되곤 합니다.
사실 파이어아벤트가 하려던 말은
과학에선 뭐든지 허용된다는 게 
아니었어요.
그가 했던 말을 
정확하게 인용하자면 이렇습니다.
"과학적 방법이 무엇이냐고
나에게 대답을 강요한다면
어떤것이든 허용된다고 답하겠다."
그가 말하려던 의미는
과학자들이 다양한 방법을
시도한다는 것이었죠.
과학자들은 창의적입니다.
다시 이 질문으로 돌아오게 되는군요.
과학자들이 단일한 방법을
사용하는 것이 아니라면
무엇이 옳고 그른지
어떻게 판단할 수 있을까요?
그 판단은 누가 하나요?
답을 말하자면,
그 판단은 과학자들이 합니다.
판별 증거들을 가지고 판단하죠.
다양한 방식으로 증거를 모으지만
어떤 식으로 수집했던간에
철저하게 조사해야합니다.
그래서 사회학자 로버트 머튼은

English: 
that scientists do,
the philosopher Paul Feyerabend famously said,
"The only principle in science
that doesn't inhibit progress is: anything goes."
Now this quotation has often
been taken out of context,
because Feyerabend was not actually saying
that in science anything goes.
What he was saying was,
actually the full quotation is,
"If you press me to say
what is the method of science,
I would have to say: anything goes."
What he was trying to say
is that scientists do a lot of different things.
Scientists are creative.
But then this pushes the question back:
If scientists don't use a single method,
then how do they decide
what's right and what's wrong?
And who judges?
And the answer is, scientists judge,
and they judge by judging evidence.
Scientists collect evidence in many different ways,
but however they collect it,
they have to subject it to scrutiny.
And this led the sociologist Robert Merton

Thai: 
ที่นักวิทยาศาสตร์ทำ
นักปรัชญา พอล ฟีเยอร์เบน 
(Paul Feyeraben ) กล่าวไว้ว่า
"หลักการทางวิทยาศาสตร์เดียว
ที่ไม่ได้หยุดยั้งการพัฒนาคือ: ยังไงก็ได้"
คำพูดนี้มักถูกอ้างถึงอย่างผิดบริบท
เพราะฟีเยอร์เบนไม่ได้พูดจริงๆ
ว่าในวิทยาศาสตร์ จะยังไงก็ได้
ที่เขาพูดคือ
จริงๆ ก็คือ
"ถ้าคุณต้องให้ผมพูด
ว่าอะไรคือวิธีการทางวิทยาศาสตร์
ผมต้องบอกว่า ยังไงก็ได้"
ที่เขาพยายายามจะพูด
คือนักวิทยาศาสตร์ทำอะไรมากมาย
นักวิทยาศาสตร์มีความคิดสร้างสรรค์
แต่แล้วนี่มันก็ดันปัญหากลับ
ถ้าวิทยาศาสตร์ไม่ได้ใช้วิธีการเดียว
แล้วเขาจะตัดสินได้อย่างไร
ว่าอะไรถูกอะไรผิด
และใครจะเป็นผู้ตัดสิน
และคำตอบก็คือ นักวิทยาศาสตร์เป็นผู้ตัดสิน
และพวกเขาตัดสินโดยตัดสินจากหลักฐาน
นักวิทยาศาสตร์เก็บหลักฐานในวิธีการต่างๆ
แต่อย่างไรก็ดี พวกเขาเก็บมัน
พวกเขาจะต้องไตร่ตรองมันอย่างถี่ถ้วน
และมันก็นำนักสังคมวิทยา
โรเบิร์ต เมอร์ตัน (Robert Merton)

Persian: 
كه دانشمندان انجام دادند
پل فيراباند فيلسوف مشهور می گوید:
"تنها اصل(قانون) در دانش
كه هيچوقت دچار تغيير نمی شود اين است كه: هيچ چيز پايدار نيست".
اين سخن اغلب مورد توجه قرار نگرفته،
چون فيرابند در واقع نمی گوید كه
در دانش همه چيز از بين ميرود.
چيزی كه او می گفت،
و سخن كاملش اين بود:
"اگر منو مجبور كنی تا بگم
روش علم چيست،
خواهم گفت: هرچيزی تغيير ميكنه".
چيزی كه وی تلاش می كرد بگوید
اين بود كه دانشمندان كارهای مختلفی انجام می دهند.
دانشمندان خلاق اند.
ولي اين ما را به سوال قبلی برمی گرداند:
اگر دانشمندان از يك روش استفاده نمی کنند
خوب چطور تصميم می گیرند
چي درسته است و چی غلط؟
و چه كسی قضاوت می كند؟
و پاسخ اين است كه دانشمندان قضاوت می كنند
و با داوری در مورد مدارك قضاوت را انجام می دهند.
دانشمندان شواهد را به روشهای بسيار مختلفی جمع آوری می کنند.
ولي صرفنظر از اين كه آنها را چگونه جمع آوری می كنند
بايد بازرسی دقيقی روی آنها انجام دهند.
و اين مطلب به رابرت مرتون جامعه شناس كمك كرد تا

Japanese: 
行っていることから
哲学者ポール・ファイヤアーベントは
ご存知の通り こう言いました
「『何でもあり』の精神こそが
科学の進歩を妨げない
唯一の原理である」
実はこれは言葉尻を取られていて
ファイヤアーベントは
科学では「何でもありだ」とは
言っていないのです
実際に言った
全文はこうです
「科学の手法とは何か
答えろと迫られたら
『何でもありだ』と言わざるを得ない」
彼が言おうとしたのは
科学者は様々な異なることをしており
創造性豊かだということです
しかし ここであの疑問が戻ってきます
科学者の使う手法がバラバラなら
何が正しく何が間違っているか
どうやって決めるのでしょう
誰が判断するのでしょう
答えは 科学者が判断するのです
その判断は証拠の判断によります
科学者は様々な異なる方法で
証拠を集めますが
それが どんな方法であれ
証拠を検査にかけなければなりません
社会学者ロバート・マートンは

Bulgarian: 
които учените правят,
философът Пол Файърабенд е заявил:
"Единственият принцип в науката,
който не спира прогреса е: 
всичко е позволено."
Този цитат често се изважда от контекст,
тъй като Фейърабенд не е казал всъщност,
че в науката всичко е позволено.
Това, което е искал да каже,
всъщност целият цитат е:
"Ако ме принудите да кажа
какъв е методът на науката,
ще трябва да заявя: 
всичко е позволено."
Това, което се е опитвал да обясни е,
че учените правят много различни неща.
Те са креативни.
Но това връща отново въпроса:
Ако учените не използват един метод,
как тогава решават
кое е вярно и кое грешно?
И кой преценява?
Отговорът е - учените.
Правят го като преценяват доказателствата.
Събират ги по много различни начини,
но без значение точно как,
ги подлагат на критичност.
Това е накарало социолога Робърт Мертън

French: 
que font les scientifiques,
le philosophe Paul Feyerabend 
a fait cette célèbre citation :
« Le seul principe en sciences
qui n'inhibe pas le progrès est : 
tout est bon. »
Cette citation a souvent été 
sortie de son contexte,
parce que Feyerabend ne disait pas 
vraiment que
tout est bon dans les sciences.
Ce qu'il disait c'est,
la citation complète est,
« Si vous me demandez de dire
ce qu'est la méthode scientifique,
je devrais dire : tout est bon. »
Ce qu'il voulait dire,
c'est que les scientifiques font 
beaucoup de choses différentes.
Les scientifiques sont créatifs.
Mais ça pose la question suivante 
en retour :
si les scientifiques n'utilisent 
pas une seule méthode,
alors comment décident-ils
ce qui est vrai et ce qui est faux ?
Et qui juge ?
Et la réponse est que, 
les scientifiques jugent,
et ils jugent en jugeant les preuves.
Les scientifiques collectent des preuves
de différentes manières,
mais peu importe la façon 
dont ils les collectent,
ils doivent les soumettre 
à un examen approfondi.
Cela a amené 
le sociologue Robert Merton

Spanish: 
que los científicos hacen
el filósofo Paul Feyerabend 
dijo famosamente:
"El único principio en la ciencia
que no inhibe el progreso es 
que todo lo vale".
Esta cita con frecuencia 
se ha sacado de contexto
porque Feyerabend 
no estaba diciendo
que en la ciencia todo lo vale.
Lo que decía,
lo que toda la cita dice:
"Si me presionas para que diga
cuál es el método de la ciencia,
diría que todo lo vale".
Lo que trataba de decir
es que los científicos hacen 
cosas diferentes.
Los científicos son creativos.
Pero esto nos lleva al comienzo:
si los científicos no usan un método único
entonces, ¿cómo deciden
qué es lo correcto o lo incorrecto?
¿Y quién decide?
La respuesta es que 
los científicos deciden
y ellos deciden al estudiar la evidencia.
Los científicos recolectan evidencias 
de muchas maneras diferentes,
pero sea lo que sea que recolectan
tienen que llevarlo al escrutinio.
Esto llevó al sociólogo Robert Merton

Portuguese: 
que os cientistas fazem,
o filósofo Paul Feyerabend 
disse algo notório:
"O único princípio na ciência
que não inibe o progresso 
é que tudo é válido".
Essa citação geralmente 
é tirada de seu contexto,
porque Feyerabend, na verdade, 
não estava dizendo
que, na ciência, tudo é válido.
O que ele disse foi...
Na verdade, a citação inteira é assim:
"Se me pressionarem a dizer
qual é o método da ciência,
eu teria que dizer: tudo é válido."
Ele estava tentando dizer
que os cientistas fazem 
um monte de coisas diferentes.
Os cientistas são criativos.
Mas isso nos faz voltar à questão:
se os cientistas não utilizam 
um método único,
como então eles decidem
o que está correto ou errado?
E quem avalia isso?
A resposta é que são 
os cientistas que avaliam,
avaliando as evidências.
Os cientistas coletam evidências 
de muitas maneiras diferentes,
mas, independentemente de como as coletam,
eles precisam examiná-las minuciosamente.
E isso levou o sociólogo Robert Merton

Romanian: 
Pentru că oamenii de știință
fac lucruri atît de variate,
filozoful Paul Feyerabend
a făcut celebra sa afirmație:
„Unicul principiu în știință
care nu inhibă progresul este:
totul este permis.”
Citatul acesta e adesea scos din context.
Feyerabend nu spunea
că în știință e permis orice.
Ca să cităm complet, el spunea așa:
„Dacă mă obligați să spun
care este metoda științei,
aș fi nevoit să spun: totul este permis.”
Ce încerca el să spună
e că oamenii de știință
procedează în moduri variate.
Sînt creativi.
Dar asta ne aduce la întrebarea:
dacă oamenii de știință
nu folosesc o singură metodă,
atunci cum hotărăsc ei
ce e corect și ce nu?
Și cine judecă?
Iar răspunsul e
că oamenii de știință judecă,
și anume judecă pe baza dovezilor.
Dovezile se colectează în multe feluri,
dar indiferent cum sînt colectate,
ele trebuie examinate.
Asta l-a făcut pe sociologul Robert Merton

Dutch: 
Over al die verschillende dingen
die wetenschappers doen,
deed de filosoof Paul Feyerabend
zijn bekende uitspraak:
"Het enige principe in de wetenschap
dat de vooruitgang niet remt, 
is 'alles mag'.”
Nu wordt dit citaat vaak
uit zijn verband gerukt.
Feyerabend bedoelde niet
dat in de wetenschap alles kan.
Hier komt dan ook het volledige citaat,
"Als u me prest om te zeggen
wat de methode van de wetenschap is,
moet ik zeggen: alles mag.”
Wat hij wilde zeggen,
is dat wetenschappers
veel verschillende dingen doen.
Wetenschappers zijn creatief.
Maar dan kaatst deze vraag de bal terug:
“Als wetenschappers
geen bepaalde methode gebruiken,
hoe beslissen ze dan
wat juist is en wat fout?”
En wie beoordeelt dat?
Het antwoord is: wetenschappers,
en zij oordelen door
naar het bewijsmateriaal te kijken.
Wetenschappers verzamelen
op allerlei manieren bewijsmateriaal,
maar hoe ze het ook verzamelen,
het moet aan controle 
worden onderworpen.
Dit bracht de socioloog 
Robert Merton ertoe

iw: 
כאלה ואחרים,
הפילוסוף פול פייראבנד 
אמר את אימרתו הידועה,
"העיקרון היחיד במדע
שלא מעכב התקדמות הוא: שהכל הולך."
ציטוט זה לעיתים מוצא מהקשרו,
כי פיירבנד לא אמר למעשה
שבמדע הכל הולך.
מה שהוא אמר היה,
הציטוט המלא הוא,
"אם תלחצו עליי לומר
מהי השיטה של המדע,
יהיה עליי לומר: הכל הולך."
מה שהוא ניסה לומר
הוא שמדענים עושים כל מיני דברים.
מדענים הם יצירתיים.
אבל זה מחזיר אותנו לשאלה:
אם מדענים לא משתמשים בשיטה אחת ויחידה,
אז כיצד הם מחליטים
מה נכון ומה לא?
ומי קובע?
התשובה היא, המדענים קובעים,
והם קובעים על-פי שיפוט לגבי ממצאים.
מדענים אוספים ממצאים 
בכל מיני דרכים, אבל לא משנה
איך הם אוספים אותם,
עליהם להעבירם תחת ביקורת קפדנית.
וזה גרם לסוציולוג רוברט מרטון

Ukrainian: 
які роблять вчені,
підштовхнули філософа Пола
Фейєрабенда висловити відому фразу:
"Єдиний принцип, який не заважає
науковому прогресу, такий:
підходить все".
Цю цитату часто виривають із контексту,
бо Фейєрабенд, насправді, не стверджував,
що у науці підходить все.
Насправді, його вислів,
повне формулювання, таке:
"Якщо ви вимагатимете
від мене пояснити,
що ж таке науковий метод,
я буду змушений відповісти:
підходить все".
Він намагався сказати,
що вчені використовують
дуже різні засоби.
Вчені використовують творчий підхід.
Це нас знову змушує повернутись
до питання:
якщо вчені не використовують
єдиний метод,
як вони вирішують,
що слушно, а що ні?
І хто судді?
Відповідь така: суддями є вчені,
і вони виносять вердикт, оцінюючи дані.
Вчені збирають дані,
використовуючи різні способи,
але який би спосіб вони не обрали,
вчені повинні застосувати
ретельну перевірку.
Це підштовхнуло
соціолога Роберта Мертона

Chinese: 
各种各样的事情，
哲学家保罗·费耶阿本德
说过一句名言，
“在不影响进步的情况下，
科学界唯一个法则就是：
任何方法都可以。”
这句名言经常被断章取义，
因为费耶阿本德并不是说
在科学上怎么都行。
他想说的
完整版的话应该是，
“如果你强制我说出
科学研究方法是什么，
我会说：任何方法都可以。"
他想要说的应该是
科学家做了许多不同的事情。
科学家很有创造力。
但这个问题又回来了，
如果科学家不用一种统一的方法，
他们怎么决定
什么是正确的或者错误的？
由谁来决定呢？
答案是，由科学家决定，
他们依照证据决定。
科学家通过不同的方法收集证据，
但不论他们如何收集，
他们要审慎看待这些证据。
这就导致了社会学家罗伯特 · 默顿

Hungarian: 
arra a kérdésre koncentrált,
miként vizsgálják
a tudósok a bizonyítékokat.
Azt találta, hogy van egy módszerük, amit
"szervezett szkepticizmusnak" nevez.
Szervezettnek nevezi,
mert közösen gyűjtenek,
egy csoportba szerveződve,
és szkepticizmusról beszél, mert
bizalmatlan a hozzáállásuk.
A bizonyíték terhe mindig azt terheli,
aki új állítással áll elő.
Ebben az értelemben
a tudomány valójában konzervatív.
Meglehetősen nehéz meggyőzni 
egy tudományos társaságot
azzal érvelve, hogy: 
"Igen, rájöttünk valamire, és az igaz."
A paradigmaváltás fogalmának
népszerűsége mellett
azt találtuk,
hogy jelentős változás
a tudományos gondolkodásban
a tudománytörténetben ritkán fordult elő.
Ezzel eljutunk a következő gondolathoz:
mivel a tudósok a bizonyítékokat 
közösen bírálják el,
a tudománytörténészek megvizsgálták
ezt az eljárást,
hogy a nap végén elmondhassák,
hogy a tudomány,
illetve a tudományos ismeret

Croatian: 
da se usredotoči na pitanje 
kako znanstvenici
ispituju podatke i dokaze
a to rade na način koji se zove
„organizirani skepticizam“.
Smatrao je to organiziranim
jer znanstvenici to rade zajedno
kao grupa
i skeptično, jer tome pristupaju
s nepovjerenjem.
To znači da je težina dokaza
na osobi s novim tvrdnjama.
U tom smislu je znanost
u suštini konzervativna.
Teško je uvjeriti znanstvenu zajednicu
da kaže: 
„Da, znamo nešto i to je istinito.“
Unatoč popularnosti koncepta
o radikalnim promjenama mišljenja
ipak uočavamo da su
vrlo velike promjene 
u znanstvenom mišljenju
relativno rijetke u povijesti znanosti.
To nas u konačnici vodi do sljedećeg:
Ako znanstvenici 
kolektivno prosuđuju dokaze,
to dovodi povjesničare na pitanje
postojanja konsenzusa,
a na kraju i tvrdnje
da je znanost,
i znanstvena spoznaja

English: 
to focus on this question of how scientists
scrutinize data and evidence,
and he said they do it in a way he called
"organized skepticism."
And by that he meant it's organized
because they do it collectively,
they do it as a group,
and skepticism, because they do it from a position
of distrust.
That is to say, the burden of proof
is on the person with a novel claim.
And in this sense, science
is intrinsically conservative.
It's quite hard to persuade the scientific community
to say, "Yes, we know something, this is true."
So despite the popularity of the concept
of paradigm shifts,
what we find is that actually,
really major changes in scientific thinking
are relatively rare in the history of science.
So finally that brings us to one more idea:
If scientists judge evidence collectively,
this has led historians to focus on the question
of consensus,
and to say that at the end of the day,
what science is,
what scientific knowledge is,

French: 
à se concentrer sur la façon 
dont les scientifiques
analysent les données et les preuves,
et il a déclaré qu'ils le faisaient 
avec une méthode appelée :
« un scepticisme organisé ».
Il considérait ça comme organisé
parce qu'ils le font collectivement,
ils le font en groupe,
et le scepticisme, 
c'est parce qu'ils se placent
en position de méfiance.
Ça signifie, que la charge de la preuve
incombe à la personne 
qui a une nouvelle affirmation.
Et en ce sens, la science est 
intrinsèquement conservatrice.
Il est très difficile de persuader 
la communauté scientifique
de dire : « Oui, nous savons 
quelque chose, ceci est vrai. »
Donc malgré la popularité du concept
de changement de paradigme,
ce que l'on voit c'est qu'en fait,
les changements majeurs 
dans la pensée scientifique
sont relativement rares 
dans l'histoire de la science.
Ce qui nous amène finalement 
à une idée supplémentaire :
si les scientifiques jugent 
les preuves collectivement,
les historiens se sont donc intéressés
à la question du consensus,
et peuvent dire finalement
ce qu'est la science,
ce qu'est la connaissance scientifique :

Vietnamese: 
tập trung hơn vào câu hỏi
làm sao các nhà khoa học
có thể xem xét kỹ lưỡng 
các dữ liệu và chứng cứ,
và anh ta nói rằng họ làm nó theo cách
mà anh ta gọi là
"Tính hoài nghi"
Ý anh ta là sự hoài nghi là cố tổ chức hẳn hoi
vì các nhà khoa học làm theo một tập thể,
họ làm việc theo nhóm,
và hoài nghi, bởi vì họ làm việc trên vị thế
của sự ngờ vực.
Tức là, nghĩa vụ chứng minh
thuộc về người có tuyên bố mới.
Và theo nghĩa này, 
khoa học có tính chất bảo thủ.
Hơi khó khăn để thuyết phục 
cộng đồng khoa học
để nói rằng, 
"Vâng, chúng tôi biết, điều này là đúng."
Vì vậy, mặc cho sự phổ biến của khái niệm
thay đổi khuôn mẫu nhận thức
(paradigm shift),
cái cuối cùng chúng ta tìm thấy là,
những thay đổi chủ yếu trong tư duy khoa học
là tương đối hiếm trong lịch sử khoa học.
Vì thế, cuối cùng 
điều đó mang chúng ta đến một ý tưởng khác:
Nếu các nhà khoa học đánh giá 
các bằng chứng theo tập thể,
điều này làm các nhà sử học
lại tập trung vào câu hỏi
của sự đồng thuận,
và cuối cùng, để nói rằng
khoa học là,
kiến thức khoa học là,

Persian: 
روی اين پرسش كه دانشمندان چگونه شواهد و داده ها را
مورد ارزيابی دقيق قرار می دهند تمركز كند
و گفت كه آنها به روشی كه "ترديد سازمان يافته" ناميد،
اين كار را انجام ميدهند.
كه بدين معناست اين عمل سازمان يافته است
زيرا به صورت يكجا انجام می شود.
به صورت گروهی انجامش می دهند،
و شك گراست چون به صورتی با
بي اعتمادی انجامش می دهند.
و اين چيزی است كه مسئوليت اثبات نام دارد
و بردوش شخصی است كه ادعای علمی را مطرح کرده.
و از اين جنبه دانش ذاتا پايدار است.
تقريبا مشكل است كه جامعه علمی را مجبور كنيم
كه بگویند:" بله ما چيزی را فهميديم و اين درست است!".
پس صرفنظر از عموميت اين مفهوم
تغييرات گفتمان،
چيزی كه در واقعيت با آن روبرو می شويم اين است كه
در تاريخ علم، تغييرات بسيار شگرف در تفكر دانشمندان،
نسبتا كمياب بوده.
خوب در نهايت به اين ايده ميرسيم كه:
اگر دانشمندان روی شواهد به صورت كلی نگر قضاوت كنند،
باعث تمرکز تاريخ نگاران روی اتفاق نظرها
می شود،
و برای گفتن این حرف در خاتمه روز که
علم چیست
و دانش علمی چیست،

iw: 
להתמקד בשאלה כיצד מדענים בוחנים
נתונים וממצאים.
הוא טען שהם עושים 
זאת בדרך שהוא כינה
"ספקנות מאורגנת".
ובכך הוא התכוון שזה מאורגן
כי הם עושים זאת במשותף,
הם עושים זאת כקבוצה,
וספקנות, כי הם עושים זאת מעמדה
של חוסר אמון.
כלומר, חובת ההוכחה
היא על האדם שבא עם טיעון חדש.
ומהבחינה הזו, המדענים עקביים ביסודם.
די קשה לשכנע את הקהילה המדעית
לומר, "כן, אנו מבינים משהו, זה נכון."
לכן למרות הפופולריות של התפיסה לגבי
שינויי פאראדיגמות,
מה שאנו מגלים
הוא שלמעשה שינויים מהותיים
בחשיבה המדעית הם נדירים 
יחסית בהיסטוריה של המדע.
כך שלבסוף זה מוביל אותנו לרעיון נוסף:
אם מדענים שופטים ראיות במשותף,
הדבר הוביל היסטוריונים להתמקד בשאלה
של קוצנזוס,
ולומר שבסופו של דבר,
המדע הוא --
מה שהידע המדעי הוא,

Thai: 
ไปสู่ความสนใจในคำถามว่านักวิทยาศาสตร์
ไตร่ตรองข้อมูลและหลักฐานอย่างไร
และเขาบอกว่า พวกเขาทำมันในแบบที่เขาเรียกว่า
"กังขาอย่างมีระเบียบ"
และนั่นเขาหมายถึงว่ามันเป็นระเบียบ
เพราะว่าพวกเขาทำมันเป็นกลุ่ม
พวกเขาทำมันอย่างเป็นหมวดหมู่
และกังขาสงสัย เพราะพวกเขาทำมันจากตำแหน่ง
ของความไม่เชื่อ
มันบอกว่า ภาระของการพิสูจน์
อยู่บนคนที่มีข้อถือสิทธิ์ใหม่
และในกรณีนี้
วิทยาศาสตร์คือการสำรวจอย่างมีเงื่อนไข
มันค่อนข้างยากที่จะคะยั้นยะคอสังคมวิทยาศาสตร์
ให้บอกว่า "ใช่ เรารู้บางอย่าง มันเป็นความจริง"
ถึงแม้ว่าแนวคิดของกระบวนทัศน์นั้นเปลี่ยนไป
จะเป็นที่นิยม
สิ่งที่เราพบแท้จริงแล้ว
คือการเปลี่ยนแปลงหลักในการคิดอย่างวิทยาศาสตร์
ค่อนข้างหาได้ยากในประวัติศาสตร์วิทยาศาสตร์
ดังนั้นในที่สุด นั่นนำเราไปยังอีกหนึ่งแนวคิด
ถ้าวิทยาศาสตร์ตัดสินหลักฐานโดยรวม
มันได้นำนักประวัติศาสตร์ให้มาจดจ้องกับคำถาม
ของมหาชน
และการบอกว่า ที่สุดแล้วนั้น
วิทยาศาสตร์คืออะไร
ความรู้ทางวิทยาศาสตร์คืออะไร

Ukrainian: 
зосередитись на питанні,
як вчені перевіряють дані,
і він казав, що вони роблять
це у спосіб, який він назвав
"організований скептицизм".
Він називав це "організований",
бо вони це роблять колективно,
це групова діяльність,
а слово "скептицизм" означає,
що вчені виходять
із позиції недовіри.
Інакше кажучи, тягар доведення
лежить на тому, хто пропонує
якусь нову тезу.
І в цьому розумінні, науці властивий
внутрішній консерватизм.
Дуже непросто переконати
наукову спільноту визнати:
"Так, ми щось дізнались, це істина".
Тож всупереч популярному поняттю
зміни парадигм,
історія науки засвідчує,
що справді парадигмальні зміни
в науковому мисленні
є досить рідкісними явищами.
Тож, зрештою, це нас підводить
до ще однієї ідеї:
якщо вчені оцінюють дані колективно,
то історики науки мають зосередитись
на питанні консенсусу,
і заявити, що врешті-решт,
те, чим є наука
і наукове знання,

Turkish: 
biliminsanlarının veri ve kanıtları
nasıl ince eleyip sık dokudukları
sorusuna odaklanmaya yöneltti
ve bunu "organize şüphecilik" dediği bir yolla
yaptıklarını söyledi.
"Organize" çünkü
bunu kollektif olarak,
grup halinde yaparlar
ve "şüpheci" çünkü
güvensizlikten yola çıkarlar
demek istedi.
Bu, yeni bir iddiası olan
bunu kanıtlamak zorundadır, anlamına gelir.
Ve bu bağlamda, bilim
doğal olarak muhafazakardır.
Bilim camiasından birisini "Evet, bir şey biliyoruz, bu doğru"
demeye ikna etmek oldukça zordur.
Yani "paradigma kaymaları" kavramının
popülaritesine karşın,
gerçekte gördüğümüz,
bilimsel düşüncede gerçek büyük değişimlerin
bilim tarihinde görece olarak nadir olduğudur.
Nihai olarak bu bizi bir fikre daha ulaştırır:
Biliminsanları, kanıtları kollektif olarak değerlendiriyorsa,
bu, tarihçileri, bilimin ne olduğu,
bilimsel bilginin
ne olduğu üzerine bir konsensus sorusuna
odaklanmaya yöneltir:
organize şüphecilik ve

Italian: 
per focalizzarci su questa questione 
di come gli scienziati
esaminino i dati 
in loro possesso e le prove.
Disse che lo fanno 
in una maniera che ha chiamato
"scetticismo organizzato".
Intendeva dire che è "organizzato"
perché gli scienziati 
operano collettivamente,
come gruppo,
e "scetticismo" perché agiscono 
da una posizione
di diffidenza.
Vale a dire, l'onere della prova
è a carico di chi effettua la scoperta.
In questo senso la scienza 
è intrinsecamente conservativa.
È piuttosto difficile convincere 
la comunità scientifica
a dire "Sì, conosciamo 
questa cosa ed è vera".
Quindi, nonostante 
la popolarità del concetto
del cambiamento del paradigma,
quello che riteniamo è che in realtà
i cambiamenti veramente grandi 
nel pensiero scientifico
sono relativamente rari 
nella storia della scienza.
E questo ci porta ancora ad un'altra idea:
se gli scienziati giudicano 
le prove collettivamente,
questo ha portato gli storici 
a concentrarsi sulla questione
del consenso.
Alla fine dei giochi,
ciò che è la scienza,
ciò che è la conoscenza scientifica,

Serbian: 
da se fokusira na to pitanje kako naučnici
posmatraju podatke i dokaze,
i rekao je da oni to rade na način
koji je nazvao
"organizovani skepticizam."
Time je mislio da je organizovan
jer to rade kolektivno,
rade kao grupa,
i skepticizam, jer to rade sa pozicije
nepoverenja.
Drugačije rečeno, teret dokazivanja
je na osobi sa novom tvrdnjom.
I u ovom smislu nauka je
suštinski konzervativna.
Veoma je teško ubediti naučnu zajednicu
da kaže: "Da, mi znamo nešto,
ovo je tačno."
Zato uprkos popularnosti koncepta
promena paradigme,
ono što nalazimo je da su zapravo,
veoma velike promene
u naučnom razmišljanju
relativno retke u istoriji nauke.
To nas najzad dovodi do još jedne ideje:
Ako naučnici kolektivno prosuđuju dokaz,
ovo je navelo istoričare
da se fokusiraju na pitanje
konsenzusa,
i da kažu da na kraju dana,
ono što je nauka,
ono što je naučno znanje,

Arabic: 
و هذا استدعى عالم الاجتماع روبرت مرتون للسؤال
كيف يدقق العلماء في البيانات و اﻷدلة؟
و اجابته كانت أنهم يفعلون ذلك بطريقة الشك المنظم
و قد عنى بقوله منظم ﻷنهم يعملونها بصورة جماعية
يعملونها كمجموعة
و الشك ﻷنهم يفعلونها من وضع عدم الثقة
بطريقة أخرى .. أن اثبات الدليل يقع على صاحب الفكرة الجديدة
و في هذا الاطار فان العلماء متحفظون داخليا
انه من الصعب أن تقنع المجتمع العلمي
أن يقول .. نعلم هذا ..هذا حقيقي
و بالرغم من شهرة مفهوم "النقلات النوعية"
فما وجدنا هو أن النقلات الكبيرة في طريقة التفكير العلمي
هي أشياء نادرة نوعا ما في تاريخ العلم
و هذا يأتي بنا أخيرا لفكرة أخرى
لو أن العلماء يحكمون في الدليل بصورة جماعية
فهذا أدى الى تركيز المؤرخين على سؤال "الاجماع"
في نهاية اﻷمر فان العلم أو المعرفة العلمية
ان المعرفة العلمية هي

Chinese: 
問題應集中在科學家們是如何
審視資料及證據，
問題應集中在科學家們是如何
審視資料及證據，
他說，他們用的方式，
稱作「系統性懷疑」。
他說，他們用的方式，
稱作「系統性懷疑」。
他意思是說，有系統，
因為他們採用系統組織方式，
他們有集體性；
因為他們採用系統組織方式，
他們有集體性；
而懷疑，是由於他們以
不輕信為出發點。
而懷疑，是由於他們以
不輕信為出發點。
也就是說，提出新主張的人
必須負責證明他的理論。
也就是說，提出新主張的人
必須負責證明他的理論。
此即意謂著，
科學的本質是保守的。
要說服科學界是非常困難的，
他們很難輕易說出：
「是，我們確信此事為真。」
姑且不論大家擁戴
「突破性思維」這個概念，
姑且不論大家擁戴
「典範轉移」這個概念，
我們發現事實上，
在科學史上，科學的思考模式，
也很少有所改變。
在科學史上，科學的思考模式，
很少有所改變。
所以最後，
這又給我們帶來另一個想法，
若科學家集體評判證據，
這導引歷史學家
集中至一件事：共識。
這導引歷史學家
集中至一件事：共識。
到頭來我們說：
何謂科學？
何謂科學知識？

Portuguese: 
a focar-se nesta questão 
de como os cientistas
fazem o escrutínio dos dados 
e das evidências.
Ele disse que o fazem 
de um modo a que chamou
"cepticismo organizado".
Com isso ele quis dizer que é organizado
porque o fazem colectivamente,
fazem-no como um grupo,
e cepticismo porque 
o fazem de uma posição
de desconfiança.
Quer dizer, o ónus da prova
está na pessoa com uma nova afirmação.
E neste sentido, a ciência
é intrinsecamente conservadora.
É bastante difícil convencer
a comunidade científica a dizer
"Sim, sabemos algo, 
isto é verdade".
Apesar da popularidade do conceito
de mudanças de paradigma,
o que verificamos é que
as grandes mudanças
no pensamento científico
são relativamente raras
na história da ciência.
Finalmente isto traz-nos 
a uma outra ideia.
Uma vez que os cientistas julgam 
a evidência colectivamente,
isto levou historiadores 
a focar-se na questão do consenso
e a dizer que, afinal,
o que a ciência é,

Spanish: 
a enfocarse en la pregunta 
de cómo los científicos
escrutan los datos y la evidencia,
y él decía que lo hacían 
de una forma que llamaba
"escepticismo organizado".
Decía que era organizado
porque lo hacen de forma colectiva,
como un grupo,
y escepticismo, porque 
lo hacen desde una posición
de desconfianza.
Eso quiere decir que el peso de la prueba
recae sobre la persona 
que presenta la novedad.
Y en esta ciencia, la ciencia 
es intrínsecamente conservadora.
Es muy difícil persuadir 
a la comunidad científica
para que diga: "Sí, esto es verdad".
A pesar de la popularidad del concepto
de cambios de paradigma,
lo que de hecho vemos
es que los cambios dramáticos 
en el pensamiento científico
son relativamente raros 
en la historia de la ciencia.
Finalmente esto nos trae otra idea:
Si los científicos 
evalúan la evidencia colectivamente
esto le deja a los historiadores 
a enfocarse en la pregunta
del consenso
y a decir que al final del día,
lo que es la ciencia,
lo que es el conocimiento científico,

Russian: 
сосредоточиться на проблеме того,
как учёные
рассматривают материалы и данные.
Он сказал, что они делают это с помощью
«организованного скептицизма».
Под словом «организованный» 
он имел в виду,
что они делают это коллективно,
как группа учёных,
а под «скептицизмом» он понимал
рассмотрение вопросов
с позиции недоверия.
То есть, бремя доказательства
лежит на том, кто выдвигает новую идею.
Такая наука консервативна от природы.
Трудно убедить научное сообщество,
просто сказав:
«Мы знаем, это правда».
Несмотря на популярность идеи
об изменении представлений,
в реальности
кардинальные сдвиги в научном мышлении
случаются относительно редко.
Это подводит нас к ещё одной идее:
если учёные оценивают данные коллективно,
историки науки должны рассмотреть
вопрос единодушия.
В конечном счёте,
наука
и научные знания —

Chinese: 
关注这样一个问题，即科学家该如何
审慎看待他们的证据和数据，
他将这种方法称之为
“组织性怀疑”。
“组织性”说明
科学家合作收集数据，
他们作为团队一起工作，
“怀疑”说明他们对证据
持怀疑态度。
这就是说，关于证据的主要工作
落在了宣称自己
发现了新东西的人身上。
在这种情况下，科学的本质是保守。
想要说服科学界
称“我们发现了些东西，这是真的”很难。
尽管方式转变的观念
被广泛地接受，
我们却发现
科学思维上的重要改变
在科学史上十分罕见。
最后我们提出了另一个想法：
如果科学家集体评判证据，
这就导致历史学家聚焦在了
“共识”这一问题上，
在最后，
什么是科学，
科学知识是什么，

Polish: 
do skupienia się nad pytaniem,
jak naukowcy analizują dane i dowody.
Stwierdził, że robią to
poprzez "zorganizowany sceptycyzm".
Stwierdził, że jest zorganizowany,
ponieważ pracują wspólnie, jako grupa,
a sceptycyzm, bo robią to
z pozycji niedowierzania.
Czyli ciężar dowodu
spoczywa na osobie 
z nowatorskim twierdzeniem.
W tym sensie nauka
jest wewnętrznie konserwatywna.
Ciężko jest przekonać społeczność naukową
do stwierdzenia: 
"Tak, coś wiemy, to jest prawdziwe".
Pomimo popularności koncepcji
zmiany paradygmatu,
w rzeczywistości naprawdę
duże zmiany w myśleniu naukowym
są w historii nauki stosunkowo rzadkie.
Dochodzimy do jeszcze jednego zagadnienia.
Skoro naukowcy oceniają dowody wspólnie,
skłoniło to historyków do skupienia się 
na kwestii jednomyślności.
Koniec końców, to, czym jest nauka,
to, czym jest wiedza naukowa,

Slovak: 
zamerať sa na otázku,
ako vedci overujú údaje a dôkazy,
a ich pracovnú metódu nazval
„organizovaným skepticizmom“.
Organizovaný pretože
je to kolektívna práca vedcov
ako skupiny
a skepticizmus pretože
začínajú z pozície nedôvery.
To znamená, že dôkazné bremeno
znáša osoba,
ktorá prišla s novým tvrdením.
Veda je v tomto zmysle
spletito konzervatívna.
Je pomerne ťažké presvedčiť
vedeckú komunitu,
aby povedala:
„Áno, toto je pravda.“
Takže napriek popularite koncepcie
zmien paradigiem,
zisťujeme, že vlastne
naozaj veľké zmeny vo vedeckom myslení
sa v histórii vedy 
vyskytujú relatívne zriedkavo.
Na záver ešte jedna myšlienka:
Pretože vedci posudzujú dôkazy kolektívne,
historici sa zamerali
na otázku konsenzu
a napokon vyhlásili,
že veda,
že vedecké vedomosti,

Japanese: 
科学者がどうやってデータや
証拠を検査するかという
問題に着目し その方法を
「組織的懐疑主義」と呼びました
彼が組織化されていると考えたのは
科学者たちが共同で
集団として検査を行うからで
懐疑主義だと考えたのは
科学者がそれを
不信をベースに行うからです
すなわち 立証責任を負うのは
新しい主張を持ち込んだ その人物です
この意味で 科学は本質的に保守的です
科学界を説得し
「よし これは明らかに真だ」と
言わせるのは 非常に厳しいことです
だからパラダイム シフトの概念が
支持を集めていようとも
実際のところ
科学的思考に本当に大幅な
変化が起きた例は
科学史上 比較的まれです
このことは いよいよ私たちを
次の考えへと導きます
科学者が集団で証拠を判断することから
歴史学者は合意の問題に
注目してきました
歴史学者の最終的な結論は こうです
科学というもの
科学的知見というものは

Korean: 
과학자들이 어떻게 자료와 증거를
철저히 검증하는지 탐구했고
과학자들이 조사하는 방식을
"조직화된 회의주의"라고 했습니다.
조직적이라고 한 이유는
과학자들이 집단적으로
그룹을 이루기 때문이고,
회의주의라고 한 이유는
의심에서 출발하기 때문입니다.
그러니까, 증명할 의무는
가설을 제기한 사람에게 있습니다.
이런 면에서, 
과학은 본질적으로 보수적입니다.
과학자 집단이 설득을 당해
"그래, 알겠어, 이건 옳아"라고 
말하는 일은 드뭅니다.
패러다임의 전환이란 개념이
인기 있기는 하지만,
우리가 발견한 바로는,
과학적 사고가 크게 변화한 일은
과학의 역사에서 찾아보기 힘듭니다.
그래서 우리는 또 다른 생각을 
하게 됩니다.
과학자들이 집단적으로
증거를 판단한다면
어떻게 의견이 일치되는지에
역사학자들은 주목했습니다.
결국 가장 중요한 것은
과학이란,
과학적 지식이란

Romanian: 
să se concentreze pe modul în care
sînt examinate datele și dovezile,
iar acest mod de examinare el l-a numit
„scepticism organizat”.
„Organizat”, pentru că examinarea
se face colectiv, ca grup
și „scepticism”, pentru că se face
de pe o poziție de neîncredere.
Altfel spus, sarcina de a face dovada
îi revine celui care
face o afirmație nouă.
În sensul acesta știința e
intrinsec conservatoare.
E greu să convingi
comunitatea științifică,
să spui „Da, cunoaștem ceva,
știm că e adevărat.”
Deși noțiunea schimbării de paradigmă
e foarte răspîndită,
constatăm că în realitate
schimbările majore în gîndirea științifică
sînt relativ rare în istoria științei.
Astfel ajungem la încă o idee.
Oamenii de știință
judecă dovezile colectiv
și de aceea istoricii au abordat
chestiunea consensului.
La urma urmei, ce e știința?
Ce e cunoașterea științifică?

Dutch: 
zich bezig te houden met de vraag
hoe wetenschappers
gegevens en bewijzen onderzoeken.
Hij zei dat ze het doen
door ‘georganiseerd scepticisme’.
Hij bedoelde 
dat het georganiseerd is
omdat ze het collectief doen ,
ze doen het als groep,
en scepticisme, omdat ze het doen
vanuit een positie van wantrouwen.
Dat wil zeggen, de bewijslast
ligt bij de persoon met een nieuwe claim.
In deze zin is wetenschap
intrinsiek conservatief.
De wetenschappelijke gemeenschap 
zal niet vlug zeggen
"Ja, we weten iets, het is waar."
Ondanks de populariteit van het concept
van paradigma-verschuivingen,
zien we dat echt grote veranderingen
in het wetenschappelijk denken
relatief zeldzaam zijn
in de geschiedenis van de wetenschap.
Dat brengt ons bij nog een idee:
doordat wetenschappers bewijs
collectief beoordelen,
zijn historici zich gaan bezighouden
met de vraag van consensus.
Uiteindelijk is wetenschap,
wetenschappelijke kennis,

Bulgarian: 
да се фокусира върху въпроса, как учените
изследват критично 
данните и доказателствата.
Той казва, че го правят по начин, 
който нарича
"организиран скептицизъм".
С това има предвид, че е "организиран",
тъй като се извършва колективно,
като група,
но използва и "скептицизъм", 
защото се прави от позицията
на недоверие.
Така да се каже, това е 
бремето на доказателството
върху човека с новата идея.
В този смисъл 
науката е силно консервативна.
Доста е трудно да се убеди 
научното общество
да каже: "Да, знаем нещо, това е вярно."
Така че независимо 
от популярността на концепцията
за фундаменталната промяна в науката,
това, което виждаме, е всъщност, че
основните промени в научното мислене
са относително редки 
в историята на науката.
Накрая това ни води до още една идея:
Ако учените оценяват 
доказателствата колективно,
това е накарало историците 
да се фокусират върху въпроса
за консенсуса
и да заявят, че в същността си
това, което е науката,
научното знание,

Portuguese: 
a focar essa questão de como os cientistas
examinam os dados e as evidências
e ele disse que eles fazem isso 
de uma forma que ele chamou
de "ceticismo organizado".
Ele quis dizer que é organizado
pois fazem isso coletivamente,
fazem como um grupo,
e o ceticismo é porque fazem isso 
a partir de uma olhar
de desconfiança.
Isto é, o ônus da prova
recai sobre aquele com uma nova teoria.
Neste sentido, a ciência 
é intrinsecamente conservadora.
É bem difícil persuadir 
a comunidade científica
a dizer: "Sim, sabemos isso. 
Isso é verdadeiro".
Apesar da popularidade do conceito
de mudanças de paradigma,
descobrimos que, na verdade,
mudanças realmente importantes 
no pensamento científico
são relativamente raras 
na história da ciência.
Por fim, isso nos leva a mais uma ideia:
se os cientistas avaliam 
as evidências coletivamente,
isso levou os historiadores 
a focarem a questão
do consenso,
e a dizer que, no fim das contas,
a ciência,
o conhecimento científico,

Croatian: 
jednoglasna odluka znanstvenih stručnjaka,
koji kroz proces temeljitog proučavanja,
zajedničkog promatranja,
procjenjuju dokaze
i dolaze do zaključka o tome
je li nešto jest ili nije.
Stoga znanstveno mišljenje možemo shvatiti
kao jednoglasnu odluku stručnjaka.
Također možemo promatrati znanost
kao neku vrstu porote,
osim sto je to posebna vrsta porote.
To nije porota vaših vršnjaka,
nego porota štrebera.
Porota muškaraca i žena s doktoratom,
i za razliku od uobičajene porote,
koja ima samo dva izbora
kriv ili nije kriv,
znanstvena porota ima brojne izbore.
Znanstvenici mogu reći 
da je nešto istinito.
Ili mogu reći da je to neistinito.
Ili da je to možda istinito
Ali potrebno je još posla
i prikupiti više dokaza.
I mogu reći da je nešto možda istinito,
ali se ne zna odgovor na pitanje
pa će se ostaviti sa strane
i vratiti se tomu kasnije.

Portuguese: 
o que o conhecimento científico é,
é o consenso dos especialistas científicos
que, através deste processo
de escrutínio organizado,
escrutínio colectivo,
julgaram as evidências
e chegaram a uma conclusão:
ou sim ou não.
Podemos pensar no conhecimento científico
como um consenso de especialistas.
Podemos também pensar 
na ciência como sendo
uma espécie de júri,
só que é um tipo muito especial de júri.
Não é um júri dos nossos pares,
é um júri de cromos.
(Risos)
É um júri de homens e mulheres 
com doutoramentos.
Ao contrário de um júri convencional,
que tem apenas duas hipóteses,
culpado ou inocente,
o júri científico tem realmente 
uma série de escolhas.
Os cientistas podem dizer: 
"Sim, algo é verdadeiro".
Os cientistas podem dizer: "Não, é falso".
Ou podem dizer: "Bem, pode ser verdade
"mas precisamos de trabalhar mais
e reunir mais evidência".
Ou podem dizer: "Pode ser verdade,
"mas não sabemos como 
responder à questão
" e vamos pô-la de lado.
" Talvez voltemos a ela mais tarde".

Bulgarian: 
е консенсусът между научните експерти,
които чрез процеса на 
организираната критичност,
колективната критичност,
са преценили доказателството,
и са стигнали до извод за него,
то е или вярно, или грешно.
Затова можем да мислим 
за научното познание
като консенсус между експерти.
Можем също така 
да разглеждаме науката като
съдебен заседател
само че много специален.
Не такъв, който е от връстниците ви,
а съставен от умници.
Това е група от мъже и жени 
с докторски степени
и за разлика от 
обикновените съдебни заседатели,
които имат само два избора -
виновен или невинен,
научните съдебни заседатели 
имат различен брой възможности.
Могат да кажат да, нещо е вярно.
Могат да кажат и не, грешно е.
Или пък да твърдят, че може би е вярно,
но трябва да се работи 
и да се съберат още доказателства.
Или пък - може би е вярно,
но не знаем 
как да отговорим на въпроса
и затова засега ще го оставим
и по-късно може 
да се върнем към него.

French: 
c'est le consensus parmi 
les experts scientifiques
qui, grâce à ce processus 
d'examen approfondi,
d'étude collective,
ont jugé les preuves
et en ont tiré une conclusion,
soit oui, soit non.
On peut donc considérer 
la connaissance scientifique
comme un consensus d'experts.
On peut aussi considérer 
la science comme étant
une sorte de jury,
sauf que c'est un jury 
vraiment spécial.
Ce n'est pas un jury de vos pairs,
c'est un jury de geeks.
C'est un jury d'hommes et de femmes 
avec des doctorats,
et à la différence 
des jurys conventionnels,
qui n'ont que deux choix,
coupable ou non coupable,
le jury scientifique a, en fait, 
de nombreux choix.
Les scientifiques peuvent dire 
oui, c'est vrai.
Les scientifiques peuvent dire 
non, c'est faux.
Ou bien, ils peuvent dire, 
eh bien ça pourrait être vrai
mais nous avons besoin de travailler plus 
et de rassembler plus de preuves.
Ou, ils peuvent dire 
que ça pourrait être vrai,
mais que nous ne savons pas 
comment répondre à la question
et que nous allons la mettre de côté
et peut-être y revenir plus tard.

Spanish: 
es el consenso de los científicos expertos
quienes con este proceso 
del escrutinio organizado,
o escrutinio colectivo,
han evaluado la evidencia
y ha llegado a una conclusión,
ya sea sí o no.
Podemos pensar que 
el conocimiento científico
es un consenso de expertos.
También podemos pensar que la ciencia 
es un tipo de jurado,
con la excepción de que 
es uno muy especial.
No es un jurado de tus colegas,
es un jurado de expertos.
Es un jurado de hombres 
y mujeres con doctorados,
y a diferencia de un jurado convencional
que solo tiene dos opciones,
culpable o inocente,
el jurado científico tiene de hecho,
múltiples opciones.
Los científicos pueden decir sí, 
es verdadero.
Los científicos pueden decir no, 
es falso.
O pueden decir, bien puede ser verdadero,
pero tenemos que trabajar más 
y recolectar más evidencia.
O pueden decir, puede ser verdad,
pero no sabemos la respuesta
y vamos a dejarla de lado
y quizás volvamos a ella más tarde.

Portuguese: 
é um consenso de especialistas em ciência
que, por meio de um processo 
organizado de análise minuciosa,
e em grupo,
avaliam as evidências
e chegam a uma conclusão sobre o assunto:
ou sim ou não.
Então, podemos ver 
o conhecimento científico
como um consenso de especialistas.
Também podemos ver a ciência
como uma espécie de juri,
mas uma espécie de juri muito especial.
Não é um juri de pessoas comuns,
mas um juri de geeks.
É um juri de homens e mulheres com Ph.D.,
e, diferentemente de um juri convencional,
que possui apenas duas alternativas,
"culpado" ou "inocente",
o juri científico, na verdade, 
possui várias alternativas.
Os cientistas podem dizer 
que sim, que algo é verdadeiro.
Eles podem dizer que não, que é falso.
Ou podem dizer: 
"Bem, talvez seja verdadeiro,
mas precisamos trabalhar mais 
e coletar mais evidências.
Ou podem dizer: "Talvez seja verdadeiro,
mas não sabemos como responder a questão 
e vamos colocá-la de lado,
e talvez a retomemos depois".

Serbian: 
je konsenzus naučnih stručnjaka
koji su kroz ovaj proces
ogranizovanog posmatranja,
kolektivnog posmatranja,
presudili dokaze
i došli do zaključka,
bilo za ili protiv.
Zato možemo razmišljati
o naučničkom znanju
kao o konsenzusu stručnjaka.
Možemo razmišljati o nauci
kao o nekoj vrsti porote,
s tim da je veoma posebna vrsta porote.
To nije porota vama jednakih,
to je porota štrebera.
To je porota muškaraca i žena
sa doktoratima,
i za razliku od konvencionalne porote,
koja ima samo dve opcije,
kriv i nije kriv,
naučnička porota zapravo ima
mnoštvo opcija.
Naučnici mogu reći da, nešto je istinito.
Naučnici mogu reći ne, to je neistinito.
Ili, mogu reći, pa to bi moglo biti istina
ali moramo još raditi i prikupiti
još dokaza.
Ili, mogu reći da bi moglo biti istina,
ali ne znamo kako da odgovorimo na pitanje
i odložićemo ga
i možda ćemo vratiti na sto kasnije.

Dutch: 
de consensus 
van wetenschappelijke deskundigen
die door dit proces van
georganiseerde, collectieve controle,
het bewijsmateriaal hebben beoordeeld
en tot een conclusie komen:
ofwel ja, ofwel nee.
Dus kunnen we 
aan wetenschappelijke kennis denken
als aan een consensus van deskundigen.
We kunnen de wetenschap
ook zien als een soort jury,
maar dan een heel speciaal soort jury.
Het is geen jury van collega's,
maar een jury van geeks.
Het is een jury van mannen en vrouwen 
met een doctorstitel,
en in tegenstelling 
tot een conventionele jury,
die slechts twee keuzes heeft,
schuldig of niet schuldig,
heeft de wetenschappelijke jury
in feite meerdere keuzes.
Wetenschappers kunnen zeggen:
“Ja, iets is waar.”
Wetenschappers kunnen zeggen:
“Nee, het klopt niet.”
Of : “Goed, het kan waar zijn,
maar we moeten er nog wat aan werken
en meer bewijsmateriaal verzamelen.”
Ofwel:
“Het zou waar kunnen zijn,
maar we zijn er nog niet uit,
houden het even in beraad
en komen er later misschien op terug.”

Turkish: 
kollektif şüphecilik sürecinde
bilimsel uzmanlar kanıtları inceleyip,
bununla ilgili
bir hükme vardılar mı?
evet mi hayır mı?
Öyleyse bilimsel bilgiyi, uzmanların konsensusu,
uzlaşısı olarak düşünebiliriz.
Bilimi de bir tür jüri
olarak düşünebiliriz,
ama çok özel bir tür jüri.
Perilerinizden oluşan bir jüri değil,
ucubelerden oluşan bir jüri.
Doktoralı adamlar ve kadınlardan oluşan bir jüri,
"suçlu" ya da "suçsuz" gibi
sadece iki seçeneği olan
geleneksel bir jüriye benzemez,
bilim jürisinin bir kaç seçeneği vardır:
Biliminsanları "Evet, bu doğrudur." diyebilirler,
"Hayır, bu yanlış." diyebilirler
ya da "Pekala, bu doğru olabilir,
ancak daha fazla çalışmamız ve
daha çok kanıt toplamamız gerekli." diyebilirler,
ya da "Doğru olabilir, ancak
bu sorunun cevabını bilmiyoruz
ve bunu bir kenara koyalım
ve belki ileride tekrar döneriz" diyebilirler.

Slovak: 
sú zhoda názorov vedeckých odborníkov,
ktorí prostredníctvom
organizovaného skúmania,
kolektívneho skúmania,
posúdili dôkazový materiál
a dospeli k záveru:
áno alebo nie.
Takže vedecké zistenia môžeme chápať
ako názorovú zhodu odborníkov.
Vedu si môžeme predstaviť
ako nejakú porotu,
veľmi špecifickú porotu.
Nie sú to bežní ľudia,
je to porota šialencov.
(smiech)
Je to porota ľudí s titulom PhD.
A na rozdiel od bežnej poroty sudcov,
ktorá má iba dve možnosti,
a to: vinný alebo nevinný,
porota vedcov má možností niekoľko.
Vedci môžu povedať:
áno, toto je pravda.
Vedci môžu povedať:
nie, nie je to pravda.
Alebo môžu aj povedať:
nuž, môže to byť pravda,
ale musíme pokračovať v práci
a zhromaždiť viac dôkazov.
Alebo môžu povedať:
môže to byť pravda,
ale nedokážeme to rozhodnúť teraz,
takže to odložíme
a možno sa k tomu vrátime neskôr.

Arabic: 
هي اجماع الخبراء العلميين
الذين استطاعوا الحكم على البرهان
و الذين من خلال هذا الفحص الدقيق و الشامل
قد استطاعوا الحكم على الدليل و استنتجوا
أو وصلوا لقرار في هذا الشأن بنعم أو لا
يمكن أيضا أن نتخيل المعرفة العلمية كرأي عام لخبراء
يمكننا أيضا أن نتصور العلم كنوع من هيئة المحلفين
و لكنها هيئة خاصة جدا من المحلفين
انها ليست هيئة محلفين من زملائك
و لكن من المهوسون (ضحك)
انها هيئة من المحلفين من النساء و الرجال
الحاصلين على الدكتوراه
و على عكس هيئة المحلفين التقليدية
و التي لا يكون أمامها سوى اختيارين .. مذنب أو غير مذنب
فانه لدى العلماء عدد من الاختيارات
يمكن أن يقول العلماء . نعم .. هذا شئ حقيقي
و يمكن أن يقولوا .. لا .. هذا غير حقيقي
أو يقولوا .. يبدو ان هذا حقيقي
و لكن ينبغي أن نعمل أكثر و نجمع أدلة أكثر
أو أن يقولوا ان هذا يمكن أن يكون حقيقيا
و لكننا لا نعرف كيف نجيب على السؤال

Russian: 
это единое мнение научных экспертов,
которые с помощью
организованного,
коллективного рассмотрения
оценили научные данные
и пришли к заключению —
одобрить или отклонить.
Научные знания можно считать
согласованным мнением экспертов.
Мы также можем считать науку
неким судом присяжных —
правда, очень специфическим.
Эти присяжные — не ваши коллеги,
они — умники и зануды.
Это мужчины и женщины
с докторской степенью,
и в отличие от обычного суда,
который выносит только два вердикта —
виновен или невиновен —
у научного суда выбор шире.
Учёные могут подтвердить,
что что-то является правдой.
Они могут что-то опровергнуть.
Они могут сказать, что что-то
похоже на правду,
но нужно собрать больше данных.
Или что-то похоже на правду,
но неизвестно, как ответить на этот вопрос,
поэтому рассмотрение откладывают
и, возможно, возвращаются к нему позже.

iw: 
זה הקונצנזוס בין מומחי המדע
אשר באמצעות התהליך של בחינה מאורגנת,
בחינה קיבוצית,
שפטו את הממצא
והגיעו למסקנה לגביו,
שהיא או כן, או לא.
לכן ניתן לומר שידע מדעי
הוא קונצנזוס בין מומחים.
ניתן גם לחשוב על מדע בתור
חבר מושבעים,
אבל חבר מושבעים מאוד ייחודי.
אין זה חבר מושבעים של חבריך למקצוע,
אלא של מביני דבר.
זה חבר מושבעים של גברים 
ונשים בעלי תואר שלישי,
ושלא כמו חבר מושבעים רגיל,
שיש לו שתי אפשרויות,
אשם או לא אשם,
לחבר מושבעים מדעי יש מס' אפשרויות.
מדענים יכולים לומר כן, שמשהו נכון.
מדעים יכולים לומר לא, זה שגוי.
או, הם יכולים לומר, אולי זה נכון
אבל עלינו לבדוק עוד ולאסוף עוד נתונים.
או, הם יכולים לומר, שאולי זה נכון,
אבל אין אנו יודעים מספיק
כדי לענות על השאלה
ואנחנו נשים את זה בצד

Hungarian: 
egyenlő a tudósok 
közmegegyezésen alapuló véleményével,
akik a szervezett vizsgálat folyamatában,
egy közös vizsgálat keretében
döntenek a bizonyítékokról,
és végül eljutnak egy konklúzióhoz,
hogy az adott feltételezés helyes 
vagy sem.
A tudományos ismeretek tehát
szakértők közös megegyezésén alapulnak.
Úgy is felfoghatjuk a tudományt,
mint egy bírálóbizottságot,
egy egyedi zsűrit.
Ez a zsűri azonban nem akárkikből áll,
hanem leginkább "stréberekből".
Ez a bizottság PHD fokozattal rendelkező 
nőkből és férfiakból áll.
Egy hagyományos ítélőszékkel szemben,
melynek csak két választása van:
bűnös vagy nem bűnös,
a "tudósok bírósága" 
több döntést is hozhat.
Ők kimondhatják, hogy egy feltevés igaz,
vagy mondhatják, hogy hamis.
Azt is mondhatják, 
hogy a feltevés igaz,
de több kutatás és bizonyíték kell.
A másik opció, ha a feltevés igaz,
de nem tudjuk bizonyítani,
és félretesszük a problémát,
hogy később újra foglalkozzunk vele.

Ukrainian: 
визначається спільною думкою
наукових експертів,
які за допомогою організованого
колективного уважного дослідження
оцінили наукові дані
і дійшли щодо них висновку –
схвалити чи відхилити.
Тож наукове знання можна розглядати
як консенсус експертів.
Також науку можна розглядати
як суд присяжних,
але це дуже специфічний суд присяжних.
Суддями тут виступають не звичайні люди,
а ботани, поведені на своїй справі.
Члени цього суду присяжних – 
чоловіки й жінки з науковим ступенем.
І, на відміну від звичайного
суду присяжних,
що може обрати
лише один з двох вердиктів:
винен чи не винен,
науковий суд має значно більше
варіантів вибору.
Вчені можуть сказати: "так, це істина".
Вони можуть сказати: "ні, це хибно".
Або ж вони можуть сказати:
"можливо, це істина,
але слід провести подальші дослідження,
зібрати більше даних".
Чи сказати: "можливо, це істина,
але ми не знаємо, як це визначити,
тож поки що це питання
варто відкласти,
і повернутись до нього згодом".

Italian: 
non è altro che il consenso 
degli esperti scientifici
che, attraverso questo processo 
di minuziosa analisi organizzata,
un'analisi collettiva,
hanno giudicato le prove
e sono arrivati ad una conclusione,
positiva o negativa.
Quindi possiamo pensare 
alla conoscenza scientifica
come ad un'opinione generale 
che gli esperti hanno.
Possiamo pensare alla scienza anche come
ad una specie di giuria,
una giuria molto speciale.
Non è una giuria di persone come voi.
È una giuria di geek.
Una giuria di uomini e donne 
con titoli di dottorato.
E, a differenza di una giuria normale,
che ha solamente due scelte:
colpevole o non colpevole,
la giuria scientifica 
ha un gran numero di scelte.
Gli scienziati possono dire: 
sì, questa cosa è vera.
Possono dire: no, è falsa.
O possono anche dire: 
beh, questa cosa potrebbe essere vera
ma abbiamo bisogno di lavorarci 
di più e raccogliere più prove.
O ancora: potrebbe essere vera
ma non sappiamo 
come rispondere alla domanda
e per adesso la mettiamo da parte,
magari ci ritorneremo più avanti.

Vietnamese: 
là sự đồng thuận của các 
chuyên gia khoa học
người thông qua 
quá trình giám sát có tổ chức,
giám sát tập thể,
đánh giá các bằng chứng
và đi tới kết luận về chúng,
dù có hoặc không.
Vì thế, chúng ta có thể nghĩ về
các kiến thức khoa học
như là một sự đồng thuận của các chuyên gia.
Chúng ta cũng có thể nghĩ về khoa học
giống như một bồi thẩm đoàn,
ngoại trừ việc bồi thẩm đoàn này là 1 thể loại đặc biệt
Không chỉ là bồi thẩm đoàn của đồng môn
mà là bồi thẩm đoàn của
các chuyên gia.
Đó là bồi thẩm đoàn của nam giới và nữ giới
có bằng tiến sĩ,
và không giống như 
một bồi thẩm đoàn thông thường,
chỉ có 2 lựa chọn,
có tội hay không có tội,
bồi thẩm đoàn khoa học có một số lựa chọn.
Các nhà khoa học có thể nói có,
nếu điều đó là đúng.
Họ có thể nói không nếu là sai.
Hoặc, họ cũng có thể nói,
vâng, có lẽ đúng
nhưng chúng tôi cần phải làm việc nhiều hơn
và thu thập nhiều bằng chứng hơn.
Hoặc, họ cũng có thể nói có lẽ đúng
nhưng chúng tôi không biết làm sao 
để trả lời câu hỏi
và chúng tôi sẽ để nó sang một bên
và có lẽ chúng tôi sẽ xem xét lại sau.

Romanian: 
Este consensul experților în știință,
care prin procesul examinării organizate,
al examinării colective,
au judecat dovezile
și au ajuns la o concluzie,
că e albă sau că e neagră.
Deci cunoașterea științifică
putem considera că este
un consens al experților.
Putem considera știința
și un fel de juriu,
doar că e un tip
foarte particular de juriu.
Nu e format din egalii tăi,
ci din oameni pasionați,
un juriu de oameni cu doctorate.
Spre deosebire de o curte de juri,
care are numai două opțiuni,
vinovat sau nevinovat,
juriul științific are de fapt
mai multe opțiuni.
Oamenii de știință
pot spune: da, e adevărat.
Pot spune: nu, e fals.
Sau pot spune: ar putea fi adevărat,
dar mai e de lucru,
avem nevoie de mai multe dovezi.
Sau pot spune: poate că adevărat,
dar nu putem răspunde la întrebare,
o lăsăm deoparte
și poate vom reveni la ea mai încolo.

Thai: 
ความเห็นที่เป็นเอกฉันท์
ของผู้เชี่ยวชาญทางวิทยาศาสตร์
ผู้ซึ่งใช้กระบวนการการใคร่ครวญอย่างเป็นระเบียบ
การไตร่ตรองครั้งแล้วครั้งเล่า
ได้ตัดสินหลักฐาน
และได้บทสรุปเกี่ยวกับมัน
ว่าจะเป็นใช่หรือไม่
เราสามารถคิดถึงความรู้ทางวิทยาศาสตร์
เป็นความใคร่ครวญของผู้เชี่ยวชาญ
เรายังสามารถคิดถึงวิทยาศาสตร์
เป็นดั่งลูกขุน
เว้นแต่ว่ามันเป็นลูกขุนชนิดพิเศษ
มันไม่ใช่ลูกขุนของเพื่อนคุณ
มันเป็นลูกขุนของพวกบ้าวิชา
มันเป็นลูกขุนของชายหญิงผู้เป็น ดร.
และไม่เหมือนกับลูกขุนทั่วไป
ซึ่งมีแค่สองตัวเลือก
คือ ผิด หรือ ไม่ผิด
ลูกขุนวิทยาศาสตร์มีตัวเลือกมากมาย
นักวิทยาศาสตร์สามารถบอกว่า ใช่ บางทีมันจริง
นักวิทยาศาสตร์สามารถบอกได้ว่า ไม่ มันผิด
หรือพวกเขาจะบอกก็ได้ว่า อืม มันอาจจะจริง
แต่เราต้องทำการศึกษาอีก
และต้องเก็บหลักฐานเพิ่ม
หรือพวกเขาอาจบอกว่า มันอาจจะจริง
แต่เราไม่รู้ว่าจะตอบคำถามได้อย่างไร
และเรากำลังที่จะมองข้ามมันไป
และบางทีเราอาจกลับมาพูดถึงทีหลัง

English: 
is the consensus of the scientific experts
who through this process of organized scrutiny,
collective scrutiny,
have judged the evidence
and come to a conclusion about it,
either yea or nay.
So we can think of scientific knowledge
as a consensus of experts.
We can also think of science as being
a kind of a jury,
except it's a very special kind of jury.
It's not a jury of your peers,
it's a jury of geeks.
It's a jury of men and women with Ph.D.s,
and unlike a conventional jury,
which has only two choices,
guilty or not guilty,
the scientific jury actually has a number of choices.
Scientists can say yes, something's true.
Scientists can say no, it's false.
Or, they can say, well it might be true
but we need to work more
and collect more evidence.
Or, they can say it might be true,
but we don't know how to answer the question
and we're going to put it aside
and maybe we'll come back to it later.

Japanese: 
組織的で集団的な
検査のプロセスを通っており
それは証拠を判断し
マルかバツかの
断定をした科学の専門家たちの
総意であるということです
つまり科学的知見は
専門家の総意だと考えられます
科学とは陪審のようなものだと
考えることもできます
かなり特殊な陪審ですけどね
あまり身近にはいないタイプの
オタクの陪審です
博士号を持つ人たちの陪審です
そして有罪か無罪か
二者択一の
通常の陪審と違って
科学の陪審には
選択肢がいろいろあります
科学者は「Yes 真である」
と言うこともあれば
「No 偽である」と言うこともあります
あるいは「 真の可能性はあるが―
もっと研究を重ね
証拠を積み上げる必要がある」とか
「真の可能性はあるが―
答えようがないので
ひとまず保留にして
後々また考えよう」とか言うこともあります

Chinese: 
其實就是科學專家們的共識。
他們通過組織性的審查過程，
集體審核，
對證據做出評判，
並得出結論，
不論贊成、反對皆然。
並得出結論，
不論贊成、反對皆然。
所以我們可以將科學知識
視為一種專家共識。
所以我們可以將科學知識
視為一種專家共識。
我們也可以把科學看作
一種陪審制度，
儘管這是種很特殊的陪審制度。
陪審員不是人人可當，
而是由科學宅宅們擔任。
陪審員有男有女，
全都是博士。
和傳統的陪審團有所不同，
傳統只有兩種選擇，
有罪，或無罪，
科學界的陪審團
其實有多種選擇。
科學家可以說：
對，某件事是真的。
科學家可以說：
不，這件事不正確。
或他們也可說：
嗯，這可能是對的，
可是我們需要再多花些功夫，
收集更多證據。
或者，他們會說：
這可能是對的，
但我們不知道如何找出
問題的答案，
所以我們先把問題放一邊，
晚點再回頭來想。

Korean: 
과학 전문가들의 합의란 것이죠.
조직화된 검증, 집단적 검증의
과정을 거쳐서
그것이 옳은지 아닌지
증거를 판단하고
결론에 이른 것이죠.
그러므로 우리는 과학적 지식을
전문가들의 합의라고 
볼 수 있습니다.
또한 과학을 
배심원이 되는 것으로
생각할 수 있어요.
매우 특별한 배심원이죠.
평범한 사람들이 아니라
괴짜들로 이뤄진 배심원이죠.
모든 배심원이 박사 학위가 있어요.
일반적인 배심원과 달리
유죄 또는 무죄 2가지 선택만
하는 것이 아니라
과학자들은
여러가지 선택을 할 수 있습니다.
무언가 옳으면 옳다고 할 수 있어요.
틀렸으면 틀렸다고 할 수 있어요.
또는 "사실일 수도 있지만
더 조사하고 증거를 수집하자"고
할 수도 있죠.
아니면, "사실일 수도 있지만
제대로 증명할 방법을 모르니까
우선은 제쳐두고
나중에 다시 생각하자"고 
할 수도 있죠.

Persian: 
اتفاق نظر متخصصين دانشمندان
از درون اين فرايند بازرسی دقيق سازمان يافته است،
بازرسی كلی نگر
که در مورد شواهد به قضاوت پرداخته اند
و به يك نتيجه گيری و جمع بندی در مورد آن رسيده اند،
خواه آره يا نه.
پس می توانيم فكر كنيم كه دانش علمی
اتفاق نظر متخصصين است.
می توانيم اينطوری هم به قضيه نگاه كنيم كه دانش
به هيات داورانی میماند
البته با این استثناء که يک هيات داوران بسيار خاص است.
هيات داوران از همكاران شما نيست
گروهی از آدمهای خوره علم است.
هياتی متشكل از زنان و مردانی با مدرك دكترا،
و شبيه هياتهای داوران معمولی نيست.
كه فقط دو انتخاب دارند
گناهكار يا بيگناه!
هيات داوران علمی تعدادی انتخاب دارد.
دانشمندان می توانند به درستی به بعضی چيزها بگویند بله.
دانشمندان می توانند بگویند نه! غلط است.
يا می توانند بگویند خوب ممكن است درست باشد
ولی ما نياز به كار بيشتری داريم و بايد شواهد بيشتری جمع كنيم.
يا می توانند بگویند بله... ممكن است درست باشد
ولی نمی دانيم به سوال چگونه بايد پاسخ دهیم
و می خواهيم رهایش كنيم
ولی شايد بعدا بهش برگرديم.

Chinese: 
这是科学专家达成的共识，
他们通过这种组织性的怀疑，
合作的怀疑，
来评判证据
得出结论，
判断正误，
所以我们可以认为科学知识
就是专家的共识。
我们也能认为科学是
一种陪审团下的产物，
当然这个陪审团非常特别。
他们不是你的同辈组成的，
他们是怪才组成的陪审团。
他们是由男博士女博士组成的，
不同于传统的陪审团
只有两种选择，
有罪或无罪，
科学陪审团有很多的选择。
科学家们能说，这是对的。
他们能说，这是错的。
他们也能说，这可能是对的，
但我们需要更多的证据。
他们也能说，这可能是对的，
但我们不知道如何回答这个问题，
可以先放在一边，
之后再讨论。

Polish: 
to jednomyślność ekspertów naukowych,
którzy poprzez proces zorganizowanej
wspólnej analizy
ocenili dowody
i doszli do wniosku:
że jest tak, albo nie jest tak.
Możemy więc myśleć o wiedzy naukowej
jako o jednomyślności ekspertów.
Możemy też myśleć o nauce
jako o ławie przysięgłych,
choć to specjalny rodzaj ławy.
Ale to nie byle jacy przysięgli,
to ława wielkich mózgów.
To ława złożona 
z kobiet i mężczyzn z doktoratami.
I inaczej niż w przypadku 
tradycyjnej ławy przysięgłych,
która ma tylko dwie możliwości,
winny lub niewinny,
naukowa ława przysięgłych
ma tych możliwości więcej.
Naukowcy mogą stwierdzić: 
"Tak, to jest prawdziwe".
Mogą stwierdzić: "Nie, jest błędne".
Mogą też stwierdzić:
"To może być prawdziwe,
ale musimy nad tym jeszcze popracować
i zgromadzić więcej dowodów".
Albo: "To może być prawdziwe,
ale nie wiemy, jak to rozstrzygnąć,
więc odłożymy to na bok
i może kiedyś do tego wrócimy".

Portuguese: 
É o que os cientistas chamam de "intratável".
Mas isto conduz-nos a um último problema:
se a ciência é o que 
os cientistas afirmam,
então não é isso um apelo à autoridade?
Não aprendemos todos na escola
que o apelo à autoridade 
é uma falácia lógica?
Bem, aqui está o paradoxo 
da ciência moderna,
o paradoxo da conclusão
a que chegaram, penso eu,
historiadores, filósofos e sociólogos,
de que a ciência actual 
é um apelo à autoridade,
mas não é a autoridade do indivíduo,
por muito inteligente que seja,
como Platão, Sócrates ou Einstein.
É a autoridade da comunidade colectiva.
Podem pensar nela como uma espécie 
de sabedoria da multidão,
mas um tipo especial de multidão.
A ciência faz apelo à autoridade,
mas não se baseia num indivíduo,
não importa quão inteligente 
esse indivíduo possa ser.
É baseada na sabedoria colectiva,
o conhecimento e o trabalho colectivos,

French: 
C'est ce que les scientifiques 
appellent « insoluble ».
Mais cela nous amène 
à un ultime problème :
si la science est 
ce que les scientifiques en disent,
alors n'est-ce pas simplement 
faire appel à l'autorité ?
Est-ce qu'on ne nous 
enseigne pas à l'école
que faire appel à l'autorité 
est une logique fallacieuse ?
Eh bien, voilà le paradoxe 
de la science moderne,
le paradoxe de la conclusion, 
à laquelle, je pense, les historiens,
les philosophes et les sociologues 
sont arrivés ;
qu'en fait la science 
est un appel à l'autorité
mais il ne s'agit pas 
de l'autorité d'un individu,
quelle que soit 
l'intelligence de cet individu,
comme Platon, Socrate ou Einstein.
C'est l'autorité de 
la communauté dans son ensemble.
Vous pouvez y penser comme 
une sorte de sagesse de la foule,
mais une foule très spéciale.
La science fait appel à l'autorité,
mais ne se base pas 
sur n'importe quel individu,
quelle que soit 
l'intelligence de l'individu.
Elle se base sur la sagesse collective,
la connaissance collective, 
le travail collectif

Polish: 
Naukowcy nazywają to 
"niesfornym" zagadnieniem.
Prowadzi to nas do ostatniego problemu:
Jeśli nauka jest tym, co mówią naukowcy,
czy nie jest odwołaniem do autorytetu?
Czy nie uczono nas w szkole,
że odwołanie do autorytetu 
jest logicznie błędne?
Oto paradoks współczesnej nauki,
paradoks wniosku, do którego doszli
historycy, filozofowie i socjologowie,
czyli że nauka jest 
odwołaniem do autorytetu,
ale nie jest to autorytet jednostki,
niezależnie od tego
jak mądra jest ta jednostka,
na przykład Platon, Sokrates czy Einstein.
To autorytet społeczności naukowej
jako całości.
Można o tym myśleć jako o mądrości tłumu,
ale szczególnego rodzaju tłumu.
Nauka odwołuje się do autorytetu,
ale nie opartego na jednostce,
nieważne, jak mądra to jednostka.
Oparta jest na wspólnej mądrości,
wspólnej wiedzy, wspólnej pracy

Chinese: 
科學家們把這叫做「懸而未決」。
而這又把我們帶到最後的問題：
如果科學是由科學家們說了算，
那這不會被權威者把持嗎？
我們在學校不是被教說：
服從權威是一種邏輯謬誤嗎？
我們在學校不是被教說：
服從權威是一種邏輯謬誤嗎？
嗯，這是現代科學的弔詭之處。
這種弔詭我想就是歷史學家、
哲學家，和社會學家們
得到的結論，
其實科學是由權威者把持的，
然而此權威非單一個人，
不論單一個人有多聰明，
像是柏拉圖、
或蘇格拉底，或愛因斯坦，
這是整體學界的權威性，
你可以把它想成群眾的智慧，
但是是很特殊的一群人，
科學的確來自權威，
但並非基於服從任何個人，
不論他有多麼地聰明；
它是基於集體智慧，
群體的智識，
群體的工作，

English: 
That's what scientists call "intractable."
But this leads us to one final problem:
If science is what scientists say it is,
then isn't that just an appeal to authority?
And weren't we all taught in school
that the appeal to authority is a logical fallacy?
Well, here's the paradox of modern science,
the paradox of the conclusion I think historians
and philosophers and sociologists have come to,
that actually science is the appeal to authority,
but it's not the authority of the individual,
no matter how smart that individual is,
like Plato or Socrates or Einstein.
It's the authority of the collective community.
You can think of it is a kind of wisdom of the crowd,
but a very special kind of crowd.
Science does appeal to authority,
but it's not based on any individual,
no matter how smart that individual may be.
It's based on the collective wisdom,
the collective knowledge, the collective work,

Romanian: 
E ceea ce s-ar numi
o problemă complexă.
Iar asta ne aduce la ultima problemă.
Dacă știința e ceea ce
spun oamenii de știință,
nu e asta un apel la autoritate?
Și nu ni s-a spus la școală
că apelul la autoritate e
o eroare de logică?
Ei bine, acesta e
paradoxul științei moderne,
concluzia la care cred eu că au ajuns
istoricii, filozofii și sociologii,
că de fapt știința este
un apel la autoritate.
Dar nu autoritatea unui individ,
indiferent cît de inteligent
e individul acela,
ca Plato sau Socrate sau Einstein.
E autoritatea comunității colective.
Am putea spune că e
un fel de înțelepciune a mulțimii,
dar a unei mulțimi remarcabile.
Știința face apel la autoritate,
dar nu se bazează pe nici un individ,
indiferent cît de inteligent ar fi el,
ci pe înțelepciunea colectivă,
cunoașterea colectivă, acțiunea colectivă

Vietnamese: 
Đó là thứ mà các nhà khoa học gọi là 
"nan giải"
Và điều này dẫn chúng ta đến
vấn đề cuối cùng:
Nếu khoa học 
là điều mà các nhà khoa học nói đúng như vậy
sau đó thì không phải chỉ là viện dẫn thẩm quyền sao?
Không phải chúng ta được dạy ở trường
rằng viện dẫn thẩm quyền là lỗi logic sao?
Vâng, 
đây là nghịch lý của khoa học hiện đại,
nghịch lý của kết luận
mà tôi nghĩ các nhà lịch sử học
triết học và xã hội học đã gặp,
đó là, trên thực tế,
khoa học là sự viện dẫn thẩm quyền
nhưng đó không phải là thẩm quyèn của một cá nhân
không quan trọng là cá nhân có thông minh đến đâu,
như Plato hay Socrates hay Einstein.
Nó là quyền lực của một cộng đồng tập thể.
Bạn có thể nghĩ về nó như một kiểu
trí tuệ của đám đông,
nhưng là một kiểu đám đông rất đặc biệt.
Khoa học là thực hiện viện dẫn thẩm quyền,
nhưng không dựa trên bất cứ cá nhân nào,
không quan trọng là cá nhân đó có thông minh đến đâu.
Khoa học dựa trên trí tuệ tập thể,
kiến thức tập thể, làm việc tập thể,

Chinese: 
他们称这种情况“很棘手”。
但这把我们引向另一个问题：
如果科学是科学家定义的，
那这是不是只诉诸权威呢？
我们不是在学校学过，
诉诸权威是逻辑上的谬误吗？
其实这是现代科学的悖论，
我相信历史学家、
哲学家和社会学家都会得出来的悖论，
事实上科学就是诉诸权威，
但这不是对个人的权威，
不论这个人有多聪明，
像柏拉图，苏格拉底或爱因斯坦。
这是对精英群体的权威。
你可以把它理解成一种集体智慧，
但这个集体非常特别。
科学确实诉诸权威，
但不是诉诸个人，
不论这个人多聪明。
它建立于集体智慧之上，
建立于集体知识，集体工作之上，

Serbian: 
To je ono što naučnici nazivaju
zavrzlamom.
Ali ovo dovodi do finalnog problema:
ako je nauka ono što naučnici kažu da je,
zar nije to onda samo poziv na autoritet?
I zar nismo svi učeni u školi
da je pozivanje na autoritet
logička greška?
Pa, eto ga paradoks moderne nauke,
paradoks zaključka do kojeg mislim
da su istoričari
i filozofi i sociolozi došli,
da je nauka zapravo poziv na autoritet,
ali nije poziv na autoritet individue,
bez obzira koliko je pametna ta individua,
poput Platona ili Sokrata ili Ajnštajna.
To je autoritet kolektivne zajednice.
Možete razmišljati o ovome
kao o mudrosti rulje,
ali vrlo posebne rulje.
Nauka se zaista poziva na autoritet,
ali on nije zasnovan
na bilo kom pojedincu,
bez obzira na to
koliko je ta osoba pametna.
Zasnovan je na kolektivnoj mudrosti,
kolektivnom znanju, kolektivnom radu,

Russian: 
Учёные называют такие вопросы
«трудноразрешимыми».
Здесь у нас возникает
последняя проблема:
если наука определяется учёными,
не является ли это
апелляцией к авторитету?
Разве нас не учили в школе,
что апелляция к авторитету —
логическая ошибка?
Это парадокс современной науки.
Историки, философы и социологи
пришли к парадоксальному
заключению о том,
что наука — это апелляция к авторитету,
но не авторитету одного человека,
каким бы гениальным он не был —
будь то Платон, Сократ или Эйнштейн.
Это авторитет целого сообщества.
Считайте это своего
рода мудростью толпы,
но толпы особенной.
Наука апеллирует к авторитету,
но не одного учёного,
даже если он очень умный.
Это коллективная мудрость,
коллективные знания,
коллективная работа

Dutch: 
Dat is wat wetenschappers
'onbehandelbaar’ noemen.
Maar dit leidt ons
naar een laatste probleem:
Als wetenschap is
wat wetenschappers zeggen dat het is,
gebruiken ze dan niet gewoon
een gezagsargument?
En leerden we niet op school
dat het gezagsargument
een logische denkfout is?
Hier heb je de paradox
van de moderne wetenschap,
de paradox van de conclusie
waartoe historici,
filosofen en sociologen
zijn gekomen, om te zeggen
dat wetenschap wel 
beroep doet op autoriteit,
maar niet op het gezag van het individu,
hoe slim die persoon dan ook mag zijn,
zoals een Plato, Socrates of Einstein.
Het is het gezag 
van de collectieve gemeenschap.
Je kan eraan denken
als een soort wijsheid van de menigte,
maar een zeer speciaal soort menigte.
Wetenschap doet beroep op autoriteit,
maar niet gebaseerd op één individu,
maakt niet uit 
hoe slim die persoon kan zijn.
Het is gebaseerd 
op de collectieve wijsheid,
de collectieve kennis, 
het collectieve werk,

Slovak: 
Vedci to nazývajú „neústupný“.
A to nás privádza k záverečnému problému:
Ak je veda to, čo tvrdia vedci,
nejde sa teda iba o dôveru v autority?
A neučili nás v škole,
že viera v autority 
je logická chyba uvažovania?
Nuž, tu je paradox modernej vedy,
paradox vyvodenia záveru, 
ako k tomu dospeli
historici, filozofovia a sociológovia,
ktorí povedali,
že veda je vlastne viera v autoritu.
Ale nie je to autorita jednotlivca,
bez ohľadu na to, 
aký múdry ten jednotlivec je,
ako Platón, Sokrates alebo Einstein.
Je to autorita kolektívnej komunity.
Môžeme si to predstaviť 
ako nejakú múdrosť davu,
ale veľmi špeciálneho davu.
Veda sa odvoláva na autoritu,
ale nie na jednotlivcov,
bez ohľadu na to, akí múdri sú.
Jej základom je kolektívna múdrosť,
kolektívne vedomosti, kolektívna práca

Bulgarian: 
Това учените наричат "упорита работа".
Но това ни води до един последен проблем:
Ако науката е това, 
което учените кажат, че е,
не е ли това тогава просто 
обръщане към някакъв авторитет?
Не сме ли учени в училище,
че това е логическа заблуда?
Е, такъв е парадоксът на модерната наука,
парадоксът, до който 
историците,
философите и социолозите
са достигнали,
че науката всъщност 
е позоваване на авторитет,
но не този на отделния индивид,
независимо, колко умен е той,
като Платон, Сократ или Айнщайн.
Това е авторитетът 
на колективното общество.
Можете да го разглеждате 
като мъдростта на тълпата,
но много специална тълпа.
Науката се позовава на авторитета,
но не е и оснавана на никой индивид
без значение, колко умен може да е той.
Основава се на колективната мъдрост,
колективното знание, общата работа

Thai: 
นั่นเป็นสิ่งที่นักวิทยาศาสตร์เรียกว่า "ความดึงดัน"
แต่มันนำเราไปยังปัญหาสุดท้าย
ถ้าวิทยาศาสตร์เป็นอย่างที่นักวิทยาศาสตร์บอกแล้ว
ไม่ใช่ว่านั่นน่าสนใจสำหรับผู้รู้หรอกหรือ
แล้วไม่ใช่ว่าเราทุกคนถูกสอนที่โรงเรียนหรือ
ว่าการดึงดูดผู้รู้
เป็นการหลอกลวงอย่างมีตรรกะ
นี่คือปฏิทรรศน์ของวิทยาศาสตร์สมัยใหม่
ปฏิทรรศน์ของบทสรุปที่ฉันคิดว่านักประวัติศาสตร์
และนักปรัชญาและนักสังคมวิทยาได้เผชิญ
ที่จริงแล้ววิทยาศาสตร์เป็นตัวดึงดูดความสนใจของผู้รู้
แต่มันไม่ใช่ผู้รู้ของปัจเจกชน
ไม่ว่าบุคคลนั้นจะฉลาดแค่ไหน
เป็นพลาโต หรือโสเครติส หรือไอสไตน์
มันเป็นผู้รู้แห่งสังคมรวม
คุณอาจคิดถึงมันว่าเป็นความรู้ของกลุ่มคน
แต่เป็นกลุ่มคนชนิดพิเศษ
วิทยาศาสตร์เป็นที่สนใจของผู้รู้
แต่มันไม่ได้ขึ้นอยู่กับบุคคลใด
ไม่ว่าบุคคลนั้นจะฉลาดแค่ไหนก็ตาม
มันขึ้นอยู่กับความรู้ที่สั่งสมมา
ศาสตร์สหสาขา และการศึกษาต่อยอด

Japanese: 
これは科学者が
「解決困難」と呼ぶものです
しかしこれが最後の問題につながります
科学が 科学者の意見で
成立しているのなら
単なる権威への訴えかけでは
ないのでしょうか
私たちは学校で
権威への訴えは論理上の誤謬だと
教わったのではないでしょうか
ここに現代科学の矛盾があります
私が思うに 歴史学者や哲学者や
社会学者が至った―
科学は権威への訴えだという
結論の矛盾です
ただし権威と言っても
特定の人物のことではありません
プラトンやソクラテスや
アインシュタインのように
どんなに頭脳明晰でも
ある個人のことではないのです
権威とは科学界全体のことです
ある種の「集団の知恵」だと
思えばいいです
非常に特殊な集団ですけどね
科学は権威に訴えかけますが
基準は特定の人物ではありません
どんなに頭脳明晰だとしてもです
基準となるのは ある問題について
研究してきた全ての科学者の集団的英知

Persian: 
كه دانشمندان اين رو "رام نشدنی" ناميدند.
ولي اين مطلب ما را به مسئله نهايی ميرساند:
اگر علم چيزيست كه دانشمندان می گویند
پس آيا علم فقط استفاده از مقام برای اثبات درستی است؟
و آيا به همه ما تو مدرسه گفته نشده
كه استفاده از عناوين رسمی و مقامات برای اثبات حرفی، نوعی سفسطه است؟
خوب اين پارادوكس علم مدرن است،
پارادوكسی كه من فكر ميكنم هم تاريخ دانان و هم
فيلسوفان و جامعه شناسان به آن رسیده اند،
كه علم درواقع يک جور ارجاع به مقامات و خبرگان برای اثبات است
ولی به منظور مرجعیت فردی نيست،
و اصلا هم مهم نيست نفرات به تنهايی چقدر باهوش باشند
مثل افلاطون يا انشتين.
بلكه منظور مرجعيت جمعی است.
می توانيد اينطور تصور كنيد كه يه نوع خرد جمعی است،
ولی نوع خاصی از جمع.
علم برای اثبات از مرجع استفاده می کند،
ولي بر مبنای هيچ فرد خاصی نيست
مهم هم نيست كه نفرات چقدر باهوش باشند.
بلكه روي خرد جمعي،
دانش جمعی و كار جمعی

Korean: 
이런 경우를 과학자들은
"다루기 힘들다"고 말합니다.
하지만 이러면 우리는
마지막 의문에 도달합니다.
과학자들이 
옳다고 하는 것이 과학이라면
그저 권위에 호소하는 것 아닌가요?
권위에 호소하는 것은 논리적 오류라고
학교에서 배우지 않았나요?
이 점이 바로 현대 과학의 역설입니다.
제 생각에, 역사학자들과 철학자들,
그리고 사회학자들이 도달한 결론은
과학이 사실은
권위에 호소하고 있다는 것이죠.
하지만 그건 개인의 권위가 아닙니다.
개인이 얼마나 똑똑한가는
문제가 되지 않습니다.
플라톤, 소크라테스, 또는
아인슈타인이라 해도 말이죠.
과학은 집합적 공동체의 
권위에 호소하는 겁니다.
군중의 지혜라고 생각하실 수도 있지만
이 경우엔 특별한 종류의 집단이죠.
과학은 권위에 호소를 합니다만,
그건 개인에게 근거하는 것이 아니며
그 개인이 얼마나 똑똑한지는
중요하지 않습니다.
그것의 근거는 집단적 지혜,
집단적 지식, 집단적 연구입니다.

Italian: 
Questo è quello che gli scienziati 
definiscono "non trattabile".
E ci porta all'ultimo problema:
Se la scienza è quello 
che dicono gli scienziati,
allora non è altro 
che un ricorso all'autorità?
E non ci hanno forse insegnato a scuola
che il ricorso all'autorità 
è una fallacia logica?
Ecco il paradosso della scienza moderna,
il paradosso della conclusione a cui credo
storici, filosofi e sociologi 
siano arrivati:
la scienza è davvero 
un appello all'autorità,
ma non è l'autorità 
di un singolo individuo,
non importa quanto sia intelligente 
quell'individuo,
che sia Platone, Socrate oppure Einstein.
È l'autorità della comunità collettiva.
Potete pensarci in termini 
di una saggezza della folla,
ma è una folla molto particolare.
La scienza fa appello all'autorità,
ma non è basata su un individuo,
non importa quanto intelligente 
possa essere quell'individuo.
È basata sulla saggezza collettiva,
sulla conoscenza collettiva, sul lavoro

Spanish: 
Es lo que los científicos 
llaman "insoluble".
Esto nos lleva a un problema final:
Si la ciencia es lo que 
los científicos dicen que es,
¿esto no es simplemente 
confiar en la autoridad?
¿Acaso no nos enseñaron en la escuela
que confiar en la autoridad 
es una falacia lógica?
He aquí la paradoja 
de la ciencia moderna.
La paradoja de la conclusión 
a la que creo han llegado
los historiadores, filósofos y sociólogos,
que dice que la ciencia 
es la confianza en la autoridad.
Pero no es la autoridad del individuo,
sin importar lo inteligente 
que sea el individuo,
como Platón, Sócrates o Einstein.
Es la autoridad de la comunidad colectiva.
Pueden pensar que es 
la sabiduría de la mayoría,
pero una mayoría muy especial.
La ciencia obedece a la autoridad
pero no está basada en ningún individuo,
sin importar lo inteligente que este sea.
Está basada en la sabiduría,
el conocimiento y el trabajo colectivo

Turkish: 
Bu, biliminsanlarının "kolayca kontrol edilemeyen"
dedikleri şeydir.
Ama bu da bizi nihai bir probleme götürür:
Eğer bilim, biliminsanlarının anlattığı şeyse,
bu da sadece otoriteye başvurmak değil midir?
Ve bize okulda otoriteye başvurmanın
mantık hatası olduğu öğretilmedi mi?
Evet, işte modern bilimin paradoksu,
sanırım tarihçilerin, filozofların ve
sosyologların vardığı sonucun paradoksu:
aslında bilim otoriteye başvurmaktır,
ama bir bireyin otoritesine değil,
ne kadar zeki olursa olsun,
Platon yada Sokrates yada Einstein gibi.
Kollektif grubun otoritesidir.
Bir topluluğun bir çeşit ortak aklı olarak düşünebilirsiniz,
ama çok özel bir tür topluluk.
Bilim -tabii ki- otoriteye başvurur,
ama herhangi bir bireye dayalı değildir,
o birey olabileceği kadar zeki olsa da.
Bu, belirli bir problem üzerinde çalışan
biliminsanlarının kollektif bilgeliğine,

iw: 
ואולי נחזור לזה מאוחר יותר,
אבל זה מוליך אותנו לבעיה אחרונה:
אם מדע זה מה שהמדענים אומרים שהוא,
אז האין זו תשוקה למרות או סמכות?
האם לא לימדו אותנו בבית-ספר
שהתשוקה למרות הינה כשל לוגי?
וזהו הפרדוקס של המדע המודרני,
המסקנה הפרדוקסלית שלדעתי היסטוריונים,
פילוסופים וסוציולוגים הגיעו אליה,
שבעצם מדע הוא תשוקה למרות,
אבל זו לא מרות של אדם בודד,
ולא משנה כמה חכם אותו אדם,
כגון אפלטון או סוקרטס או איינשטיין.
זו מרות של קהילה באופן קולקטיבי.
ניתן לחשוב על זה כמין חוכמת ההמון,
אבל המון מאוד מיוחד.
מדע אכן משתוקק למרות,
אבל היא אינה מתבססת על היחיד,
לא משנה כמה חכם אותו אדם.
היא מתבססת על החוכמה הקולקטיבית,
הידע הקולקטיבי, העבודה הקולקטיבית,

Arabic: 
و سنضعه جانبا و يمكن أن نناقشه مرة أخرى لاحقا
هذا ما يسميه العلماء "حالة مستعصية"
و لكن هذا يؤدي الى مشكلة أخيرة
اذا قال العلماء ان هذا هو ما نقول
فهل هناك استئناف للسلطات
و قد تعلمنا في المدارس أن الاستئناف أمام السلطات
هو "مغالطة منطقية"
هنا التناقض في العلم الحديث
التناقض الخاص بالنتيجة التي توصل اليها
المؤرخون و الفلاسفة و علماء الاجتماع
أن العلم هو في الحقيقة "سلطة الاستئناف"
و لكن ..انها لبست سلطة الشخص
بصرف النظر عن درجة ذكاء هذا الشخص
مثل أفلاطون و سقراط و أينستاين
انها سلطة المجتمع العلمي بكامله
يمكن أن تفكر فيها كنوع من أنواع حكمة الجماعة
و لكن نوع خاص من الجماعات
العلم يستأنف للسلطات
و لكن ليس بناء على شخص مهما كان ذكاؤه
انها قائمة على المعرفة و الحكمة الجماعية

Hungarian: 
Ez utóbbi a tudósok "hajthatatlansága".
Ezzel el is jutottunk a végső problémához:
Ha a tudomány az, amit 
a tudósok annak neveznek,
akkor az tekintélyre való hivatkozás?
Nem azt tanultuk,
hogy a tekintélyre való 
hivatkozás érvelési hiba?
Ez a modern tudomány paradoxona.
Azt gondolom, a történészeknek,
filozófusoknak
és szociológusoknak is 
el kell jutniuk odáig,
hogy a tudomány a tekintélyre 
való hivatkozással egyenlő.
De nem egy személy tekintélyéről van szó,
legyen az illető akármilyen nagy elme,
mint Platón, Szókratész vagy Einstein.
Egy közösség tekintélyéről van szó.
Felfoghatjuk úgy, 
mint a sokaság bölcsességét,
de ez a sokaság különleges.
A tudomány hivatkozik a tekintélyre,
de nem egy személyére,
legyen az bármekkora lángelme.
Alapja az a közös bölcsesség,
a közös tudás, közös munka, amely

Croatian: 
Za to znanstvenici 
kažu da je beskompromisno.
Ovo nas vodi do zadnjeg problema:
Ako je znanost ono 
što znanstvenici kažu da je,
nije li to onda poziv na autoritet?
Nisu li nas u školi učili
da je poziv na autoritet logična pogreška?
Ovdje stoji paradoks moderne znanosti,
paradoks zaključka do kojeg su došli
povjesničari,filozofi i sociolozi,
da je znanost pozivanje na autoritet,
ali ne autoritet pojedinca
bez obzira koliko pametan bio
Kao Platon, Sokrat ili Einstein.
Ona je autoritet cijele zajednice.
Zamislite to kao 
neku vrstu mudrosti gomile,
ali vrlo posebne gomile.
Znanost se poziva na autoritet
ali se ne temelji na pojedincu
bez obzira koliko on bio pametan.
Temelji se na zajedničkoj mudrosti
kolektivnom znanju i radu

Ukrainian: 
Такі питання науковці називають
"нерозв'язні".
Але це веде нас до останньої проблеми:
якщо наука – це те,
що вчені визначають як науку,
то чи не є це просто
апеляцією до авторитету?
Хіба нас усіх не вчили,
що апеляція до авторитету –
це логічна помилка?
Що ж, це парадокс сучасної науки,
парадокс, до якого дійшли
історики, філософи й соціологи:
що наука – це справді
апеляція до авторитету,
але не авторитету однієї людини,
якою б геніальною вона не була,
не до авторитету, наприклад,
Платона, Сократа чи Ейнштейна.
Тут йдеться про авторитет цілої спільноти.
Це можна розглядати
як певну мудрість натовпу,
але особливого натовпу.
Наука апелює до авторитету,
але не якогось одного вченого,
навіть якщо він дуже розумний.
Наука спирається
на колективну мудрість, колективні знання,

Portuguese: 
É o que os cientistas 
chamam de "intratável".
Mas isso nos leva a um problema final:
se a ciência for 
o que os cientistas dizem que é,
não seria ela, então, 
apenas um apelo à autoridade?
Não aprendemos na escola
que o apelo à autoridade 
é uma falácia lógica?
Bem, eis o paradoxo da ciência moderna,
o paradoxo da conclusão, creio eu, 
a que historiadores,
filósofos e sociologistas chegaram,
de que a ciência, na verdade, 
é o apelo à autoridade,
mas não a autoridade do indivíduo,
independentemente do nível 
de inteligência do indivíduo,
como Platão, Sócrates ou Einstein.
É a autoridade da coletividade 
da comunidade.
Podemos imaginá-la como uma espécie 
de sabedoria coletiva,
mas de uma coletividade muito especial.
A ciência realmente apela à autoridade,
mas não se baseia em indivíduo algum,
independentemente do quanto 
esse indivíduo seja inteligente.
Ela se baseia na sabedoria coletiva,
no conhecimento coletivo, 
no trabalho coletivo

Hungarian: 
a tudósok munkája során összetevődik
egy probléma kutatása közben.
A tudósokra jellemző a kollektív 
bizalmatlanság kultúrája,
a "mutasd csak" viselkedés,
ahogy azt a hölgy a képen is mutatja,
aki bizonyítékokat mutat kollégáinak.
Persze ők nem igazán tűnnek tudósoknak,
ahhoz túl vidámak.
(Nevetés)
Elérkeztem az utolsó pontomhoz.
A legtöbben reggel felkelünk.
Megbízunk az autónkban.
Szerintem Manhattanben vagyok,
bár ez egy rossz analógia,
de a legtöbb amerikai, 
aki nem Manhattanben él
reggel felkel, és beül az autójába,
beindítja a motort és az autója működik,
méghozzá kiválóan.
A modern autók szinte alig fulladnak le.
Miért van ez? Miért ilyen jók?
Nem a zseni Henry Ford miatt,
vagy Karl Benz vagy Elon Musk miatt.
Hanem azért, mert a modern autó
több mint száz év munkájának eredménye,

Portuguese: 
de todos os cientistas que trabalharam
em um problema específico.
Os cientistas têm um tipo de cultura 
de desconfiança coletiva,
uma cultura do "ver para crer",
ilustrada por esta bela mulher aqui,
mostrando a seus colegas suas evidências.
Claro, essas pessoas 
não parecem exatamente cientistas,
por que estão felizes demais.
(Risos)
Certo. Isso me leva à minha finalização.
A maioria de nós acorda de manhã.
e confiamos em nossos carros.
Imagino que estou em Manhattan,
uma analogia ruim,
mas a maioria dos americanos 
que não moram em Manhattan
acordam de manhã, entram em seus carros,
ligam a ignição, e seus carros funcionam,
incrivelmente bem.
O automóvel moderno 
raramente apresenta defeito.
Então, por quê? Por que os carros 
funcionam tão bem?
Não é por causa 
da genialidade de Henry Ford,
de Karl Benz ou de Elon Musk,
e sim porque o automóvel moderno
é produto de mais de 100 anos de trabalho,

Dutch: 
van alle wetenschappers
die eraan hebben gewerkt.
Wetenschappers hebben een cultuur
van collectief wantrouwen,
een ‘toon het me aan’-cultuur,
hier geïllustreerd
door deze aardige mevrouw
die aan haar collega's
haar bewijsmateriaal toont.
Deze mensen zien er niet
uit als echte wetenschappers.
Ze staan er veel te tevreden bij.
(Gelach)
Oké, dat brengt me bij mijn laatste punt.
We staan ‘s morgens op
en vertrouwen op onze auto's.
Voor Manhattan
is dit een slechte analogie,
maar de meeste Amerikanen
die niet in Manhattan wonen,
springen ‘s morgens in hun auto's
starten ze en hun auto's werken,
ze werken zelfs ongelooflijk goed.
De moderne auto laat het zelden afweten.
Waarom? Waarom doen auto’s het zo goed?
Niet door het genie van een Henry Ford,
Karl Benz of zelfs Elon Musk.
Maar omdat de moderne auto
het product is van meer dan 100 jaar werk

Vietnamese: 
của tất cả các nhà khoa học làm việc
trong một vấn đề cụ thể.
Các nhà khoa học có một kiểu văn hóa
của sự ngờ vực tập thể,
văn hóa "thể hiện bản thân",
minh họa bằng người phụ nữ xinh đẹp ở đây
cho đồng nghiệp 
xem các bằng chứng của mình.
Dĩ nhiên, những người này 
trông không giống như những nhà khoa học,
bởi vì họ quá vui vẻ.
(Cười lớn)
Được thôi, 
và điều đó đưa tôi đến kết luận.
Hầu hết chúng ta thức dậy vào buổi sáng.
Hầu hết chúng ta 
tin tưởng vào chiếc xe hơi của mình.
Vâng, bây giờ tôi đang suy nghĩ,
tôi đang ở Manhattan,
đây là một phép loại suy xấu.
nhưng hầu hết người Mỹ không sống ở Manhattan
thức dậy vào buổi sáng và bước vào xe
và kích hoạt động cơ, 
và chiếc xe hoạt động,
và họ làm việc cực kỳ tốt.
Những ô tô hiện đại
hầu như không bao giờ bị hư hỏng.
Tại sao?
Tại sao những chiếc xe hơi lại chạy rất tốt?
Không phải vì sự thiên tài 
của Henry Ford
hay Karl Benz 
hay ngay cả Elon Musk.
Mà bởi vì những ô tô hiện đại
là sản phẩm của hơn 100 năm làm việc

Thai: 
ของบรรดานักวิทยาศาสตร์ผู้ซึ่งได้ศึกษา
ปัญหาเฉพาะมากมาย
นักวิทยาศาสตร์เหมือนมีวัฒนธรรม
การไม่เชื่อแบบสั่งสม
วัฒนธรรม "ไหนล่ะ" ที่ว่านี้
ถูกแสดงให้เห็นโดยผู้หญิงคนนี้
ที่แสดงหลักฐานให้ผู้ร่วมงานเห็น
แน่ล่ะ คนเหล่านี้ไม่ได้ดูเหมือนนักวิทยาศาสตร์
เพราะพวกเขาดูร่าเริงเกินไป
(เสียงหัวเราะ)
เอาล่ะ นั่นนำฉันมาถึงเรื่องสุดท้าย
พวกเราส่วนใหญ่ตื่นขึ้นมาในตอนเช้า
พวกเราส่วนใหญ่เชื่อใจรถของเรา
ลองมาดูว่าฉันคิดยังไง ฉันอยู่ในแมนฮัตตัน
นี่เป็นการเปรียบเทียบที่แย่มาก
แต่ชาวอเมริกันส่วนมากที่ไม่ชอบแมนฮัตตัน
ตื่นขึ้นมาตอนเช้าและขึ้นรถ
และทำการสตาร์ทรถ และรถก็ทำงานได้
และพวกมันก็ทำงานดีซะด้วย
รถยนต์สมัยใหม่แทบจะไม่เคยพังเลย
แล้วทำไมล่ะ ทำไมรถถึงทำงานดีนัก
ไม่ใช่ว่ามันเป็นเพราะอัฉริยะ เฮนรี ฟอร์ด
หรือ คาร์ล เบนซ์ หรือ อีลอน มัสค์
มันเป็นเพราะรถสมัยใหม่
เป็นผลผลิตของการศึกษามากกว่าร้อยปี

Italian: 
di tutti gli scienziati che hanno lavorato
su una specifica questione.
Gli scienziati hanno una sorta 
di cultura della diffidenza collettiva,
la cultura del "dimostramelo",
illustrata da questa simpatica signora
che illustra ai suoi colleghi 
la sua dimostrazione.
Certo, queste persone 
non sembrano dei veri scienziati
perché sono troppo felici.
(Risate)
Ok, questo mi porta al punto conclusivo.
La maggior parte di noi 
si alza al mattino.
La maggior parte di noi 
si fida delle proprie automobili.
Beh, adesso sto pensando 
che sono a Manhattan,
non è un buon esempio.
Ma la maggior parte degli Americani 
che non vive a Manhattan
si alza al mattino e sale in macchina.
Attiva l'accensione 
e la loro automobile funziona
e funziona incredibilmente bene.
L'automobile moderna 
difficilmente si rompe.
Perché? Perché le nostre macchine 
funzionano così bene?
Non è per il genio di Henry Ford
o di Karl Benz e neanche di Elon Musk.
È perché l'automobile moderna
è il prodotto di più di 100 anni di lavoro

French: 
de tous les scientifiques 
qui ont travaillé
sur un problème particulier.
Les scientifiques ont une sorte de culture
de la méfiance collective
cette culture du « Montre-moi »,
illustrée par cette belle femme ici
montrant à ses collègues ses preuves.
Bien sûr, ces gens ne ressemblent pas 
vraiment à des scientifiques,
parce qu'ils sont trop heureux.
(Rires)
OK, ça m'amène à mon dernier point.
La plupart d'entre nous 
se lèvent le matin.
La plupart d'entre nous
font confiance à nos voitures.
Voyons, je me dis, 
je suis à Manhattan,
c'est une mauvaise analogie,
mais la plupart des Américains 
qui ne vivent pas à Manhattan
se lèvent le matin et 
montent dans leurs voitures,
mettent le contact et 
leurs voitures fonctionnent,
et elles fonctionnent 
incroyablement bien.
L'automobile moderne 
tombe rarement en panne.
Comment ça se fait ? Pourquoi 
les voitures fonctionnent-elles si bien ?
Ce n'est pas grâce 
aux génies comme Henry Ford,
Karl Benz ou même Elon Musk.
C'est parce que la voiture moderne
est le produit de plus 
de 100 ans de travail

Portuguese: 
de todos os cientistas que trabalharam
num problema particular.
Os cientistas têm uma espécie de cultura
de desconfiança colectiva,
esta cultura do "mostra-me",
ilustrada por esta simpática mulher
que mostra a sua evidência aos colegas.
Claro que estas pessoas 
não parecem cientistas,
porque estão demasiado bem dispostas.
(Risos)
Isto traz-me ao meu último ponto.
A maioria de nós levanta-se de manhã.
Confiamos no nosso carro.
Pensando melhor,
estou em Manhattan,
é uma má analogia,
mas a maioria dos americanos 
que não vive em Manhattan
levanta-se de manhã 
e mete-se no carro,
liga a ignição 
e o carro funciona
e funciona muito bem.
O automóvel moderno 
quase nunca avaria.
Porquê? Porque é que os carros
funcionam tão bem?
Não é por causa do génio de Henry Ford
ou Karl Benz ou até Elon Musk.
É porque o automóvel moderno

Russian: 
всех тех учёных, которые занимались
определённой проблемой.
У учёных сформировалась
культура коллективного недоверия,
культура «а ну-ка докажи»,
как на фотографии
с этой милой женщиной,
объясняющей данные своим коллегам.
Конечно, люди на фотографии
не похожи на учёных —
слишком уж они весёлые.
(Смех)
И последнее, что я хочу сказать.
Большинство из нас
просыпается по утрам.
Большинство доверяет
своим автомобилям.
Хотя, я забыла, я же на Манхэттене —
это плохой пример.
Но большинство американцев,
те, кто не живёт на Манхэттене,
просыпаются, садятся в машины,
включают зажигание,
и их машины работают —
и работают на удивление исправно.
Современные автомобили ломаются редко.
Почему? Почему они так хорошо работают?
Вовсе не из-за гениальности Генри Форда,
Карла Бенца или даже Илона Маска.
А всё потому,
что современный автомобиль —
продукт более, чем ста лет работы

English: 
of all of the scientists who have worked
on a particular problem.
Scientists have a kind of culture of collective distrust,
this "show me" culture,
illustrated by this nice woman here
showing her colleagues her evidence.
Of course, these people don't
really look like scientists,
because they're much too happy.
(Laughter)
Okay, so that brings me to my final point.
Most of us get up in the morning.
Most of us trust our cars.
Well, see, now I'm thinking, I'm in Manhattan,
this is a bad analogy,
but most Americans who don't live in Manhattan
get up in the morning and get in their cars
and turn on that ignition, and their cars work,
and they work incredibly well.
The modern automobile hardly ever breaks down.
So why is that? Why do cars work so well?
It's not because of the genius of Henry Ford
or Karl Benz or even Elon Musk.
It's because the modern automobile
is the product of more than 100 years of work

Arabic: 
لكل العلماء الذين يعملوا في مشكلة محددة
العلماء لديهم نوع من "ثقافة" انعدام الثقة الجمعية
هذه الصورة توضح لي "ثقافة" و تمثلها هذه السيدة اللطيفة
و توضح لزملائها دليلها
يالطبع هؤلاء اﻷشخاص لا يبدون أنهم علماء ﻷنهم أكثر سعادة
(ضحك)
أعتقد أن هذه هي نقطتي اﻷخيرة
معظمنا يستيقظ في الصباح .. معظمنا يثق في سياراتنا
أنظروا ..تذكرت اﻷن أنني في مانهاتن فهذا قياس سيئ
و لكن معظم اﻷمريكيين الذين لا يعيشون في منهاتن
يستيقظون في الصباح و يديرون محركات سياراتهم
و يجدون أن سياراتهم تعمل و تعمل بصورة جيدة للغاية
اذا ... السيارات الحديثة لا يحدث لها أعطال الا نادرا
اذا لماذا هذا؟ لماذا تعمل السيارات بصورة جيدة للغاية؟
ليس بسبب عبقرية هنري فورد
او كارل بنز
او حتى ايلان ماسك
و لكن ﻷن السيارات الحديثة هي منتج
أكثر من مائة عام من العمل

Ukrainian: 
колективну роботу всіх тих вчених,
які досліджували певну проблему.
У середовищі вчених існує
культура колективної недовіри,
культура "а доведіть",
як на цій фотографії, де мила жінка
демонструє колегам свої дані.
Звісно, ці люди не схожі на вчених –
занадто вже вони веселі.
(Сміх)
Добре, тепер я перейду
до останнього аспекту свого виступу.
Більшість із нас прокидається вранці.
Більшість довіряє своїм авто.
Але я ж у Манхеттені –
це невдала аналогія.
Та більшість американців,
які не мешкають у Манхеттені,
прокидаються, сідають в авто,
вмикають запалювання,
і їхні машини працюють,
причому надзвичайно добре.
Сучасні автомобілі рідко ламаються.
Чому? Чому вони так добре працюють?
Це зовсім не завдяки
геніальності Генрі Форда,
Карла Бенца чи навіть Ілона Маска.
А тому, що сучасне авто –
результат більш, ніж столітньої роботи

Bulgarian: 
на всички учени, трудили се
върху определен проблем.
Учените са развили у себе си 
колективно недоверие,
това "докажи ми" поведение,
демонстрирано от тази приятна жена тук,
която показва на колегите си 
своите доказателствата.
Разбира се, тези хора 
не приличат точно на учени,
защото са прекалено щастливи.
(Смях)
Добре, това ме води към последното,
което искам да кажа.
Повечето от нас стават сутрин.
Повечето от нас вярват на колите си.
Ето сега си мисля, че съм в Манхатън,
това е лошо сравнение,
но повечето американци, 
които не живеят тук,
стават сутрин, качват се в колите си,
включват двигателя 
и колите им работят.
И работят изключително добре.
Съвременният автомобил 
почти никога не се разваля.
Защо? Защо колите работят толкова добре?
Не е заради гения на Хенри Форд
или Карл Бенц, 
или дори Илон Маск.
Работят, защото съвраменният автомобил
е продукт на повече от 100 години работа

Polish: 
wszystkich naukowców, którzy pracowali
nad danym zagadnieniem.
W nauce panuje kultura
wspólnego niedowierzania,
kultury "zademonstruj mi to",
tu przedstawionej w formie uroczej kobiety
prezentującej dowody współpracownikom.
Ci ludzie oczywiście nie wyglądają
na naukowców, bo są zbyt roześmiani.
(Śmiech)
Tu dochodzimy do ostatniego zagadnienia.
Większość z nas wstaje rano
i polega na swoich samochodach.
Teraz jestem na Manhattanie, 
to złe porównanie,
ale większość Amerykanów
niemieszkających na Manhattanie
wstaje rano i wsiada do samochodu,
włącza zapłon, samochód działa.
I to działa niewiarygodnie dobrze,
bo współczesny samochód rzadko się psuje.
Dlaczego samochody działają tak dobrze?
Nie z powodu geniuszu Henry'ego Forda,
Karla Benza czy nawet Elona Muska.
Jest tak, ponieważ współczesny samochód
jest wynikiem ponad 100 lat pracy

iw: 
של כל המדענים שעבדו
על בעיה ספציפית.
למדענים יש מין תרבות 
של חוסר אמון קולקטיבי,
תרבות של "תוכיח לי",
המתוארת על-ידי אישה נחמדה זו
המציגה בפני עמיתיה את ממצאיה.
אבל אנשים אלה לא ממש נראים
כמו מדענים, כי הם נראים מאושרים מדי.
(צחוק)
עכשיו אני מגיעה לנקודה האחרונה.
רובנו קמים בבוקר. רובנו סומכים
על מכוניותינו.
אני מהרהרת, אני במנהטן,
זוהי הקבלה לא מוצלחת,
אבל רוב האמריקאים 
אשר אינם גרים במנהטן
קמים בבוקר ונכנסים למכוניותיהם,
מסובבים את המפתח והמכונית מתחילה לפעול
והן פועלות ממש טוב.
המכונית המודרנית בקושי מתקלקלת.
מדוע זה כך? מדוע המכוניות 
פועלות כל-כך טוב?
זה לא בגלל הגאוניות של הנרי פורד
או קרל בנץ או אפילו אלון מוסק.
זה קורה כי המכונית המודרנית
היא תוצר של יותר מ-100 
שנות עבודה של מאות

Spanish: 
de todos los científicos que han trabajado
en un problema en particular.
Los científicos tienen una cultura
de desconfianza colectiva,
la cultura de "muéstrame",
como vemos aquí a esta mujer
mostrándole a sus colegas su evidencia.
Claro que estos no parecen científicos
porque se ven muy felices.
(Risas)
Bien, esto me lleva a mi punto final.
La mayoría de nosotros 
nos levantamos en las mañanas.
Confiamos en nuestros autos.
Aquí estoy pensando en Manhattan,
esta no es una buena analogía,
pero para la mayoría 
que no vive en Manhattan,
que se levantan, se suben a sus autos,
lo prenden, y sus autos funcionan,
y funcionan maravillosamente.
El auto moderno 
muy raramente deja de funcionar.
¿Por qué? ¿Por qué los autos 
funcionan tan bien?
No es por la genialidad de Henry Ford,
o Karl Benz o incluso Elon Musk.
Es porque el auto moderno
es un producto 
de más de 100 años de trabajo

Turkish: 
kollektif bilgisine,
kollektif çalışmasına dayanır.
Biliminsanlarında bir tür "kollektif güvensizlik" vardır,
şu "göster bana" kültürü,
bu şirin bayanın arkadaşlarına
kanıtlarını gösterdiği gibi.
Tabii ki, bu insanlar biliminsanlarına
gerçekten benzemiyorlar
çünkü fazlasıyla mutlu görünüyorlar.
Tamam, bu beni varış noktama taşıyor.
Çoğumuz sabah uyanırız.
Çoğumuz arabalarımıza güveniriz.
Pekala, bakın, şimdi düşünüyorum da,
ben Manhattan'dayım, bu kötü bir benzetme oldu,
ama Manhattan'da yaşamayan pek çok Amerikalı
sabah uyanır ve arabalarına biner
kontağı çevirirler ve arabaları çalışır
ve muazzam çalışır.
Modern ortomobil kolay kolay arıza yapmaz.
Peki nasıl oluyor? Arabalar nasıl bu kadar iyi çalışıyor?
Bu, Henry Ford'un dehası değil,
ya da Karl Benz yada Elon Musk'ın da değil.
Çünkü modern otomobil
yüzlerce, binlerce hatta onbinlerce insanın

Japanese: 
集団的知見
集合体としての研究成果です
科学者には ある種の
集団的不信の文化があります
「証明してみろ」の文化です
こちらの素敵な女性が良い例です
仲間に自分の見つけた証拠を
見せています
勿論 この人たちは科学者にしては
ニコニコしすぎですね
（笑）
さて では私の最後の論点です
大抵の人は朝起きて
自分の車を信頼しています
ここはマンハッタンですから
例えが悪いですけど
マンハッタン以外に住む
アメリカ人のほとんどは
朝起きて車に乗ります
エンジンをかければ車は動きます
それも非常によく動きます
現代の車はめったに故障しません
なぜ車はそんなにうまく動くのでしょう
ヘンリー・フォードやカール・ベンツや
イーロン・マスクらの才能のためでは
ありません
その理由は現代の車が
百年以上に渡る
何百 何千 何万もの

Korean: 
특정한 문제에 대해서
함께 연구하는 과학자 모두의 것이죠.
과학자들에겐 집단적으로
의심하는 문화가 있습니다.
"증명해 봐" 하는 문화죠.
여기 멋진 여성이 동료들에게
증거를 보여주는 모습이 있네요.
물론, 이 사람들이
진짜 과학자 같지는 않네요.
너무 행복해 보이니까요.
(웃음)
자, 그래서 결론을 말씀드리자면
우리는 다들 아침에 일어나고,
자동차를 신뢰합니다.
저는 맨하탄에 살기 때문에
좋은 비유는 아니지만,
맨하탄에 살지 않는 
대부분의 미국인들은
아침에 일어나서 차를 탑니다.
시동을 걸면 차가 작동을 하죠.
놀랍게도 잘 작동합니다.
요즘 자동차는 거의 망가지지가 않아요.
왜 그럴까요?
어째서 이렇게 잘 작동하는거죠?
그건 핸리 포드, 칼 벤츠, 또는 
엘론 머스크같은 사람들의
천재성 때문이 아닙니다.
이는 현대의 자동차가
100년이 넘는 노동의 산물이며,

Croatian: 
svih znanstvenika koji su radili
na određenom problemu.
Znanstvenici imaju neku 
vrstu kolektivnog nepovjerenja,
"pokaži mi" kulturu,
prikazana ovom ženom
koja pokazuje kolegama svoje dokaze.
Ovi ljudi, naravno,
ne izgledaju kao znanstvenici
Jer izgledaju previše sretno.
(Smijeh)
Ovo me vodi do konačnog zaključka.
Mnogi od nas ustaju ujutro.
Vjeruju svojim autima.
Kad razmislimo o tome, ja sam s Manhattana,
ovo je loša analogija,
ali mnogi Amerikanci koji nisu s Manhattana
ustaju ujutro i ulaze u auto
upale auto i on radi
Nevjerojatno dobro.
Moderni se automobili rijetko kada pokvare
Zašto je to tako? 
Zašto auti rade tako dobro?
To nije zbog genijalnosti Henryja Forda
Karla Benza ili Elona Muska.
Nago zato što su moderni automobili
proizvod više od sto godina rada

Romanian: 
a tuturor oamenilor de știință
care au lucrat la o anumită problemă.
Oamenii de știință au o cultură
a neîncrederii colective,
cultura acelui „demonstrează-mi”,
ilustrat aici de doamna aceasta
care le arată colegilor dovezile.
Sigur, ei nu prea arată
ca niște oameni de știință.
Sînt prea veseli.
(Rîsete)
Bun, am ajuns la ultimul aspect.
Cei mai mulți dintre noi
ne sculăm dimineața,
ne bazăm pe mașinile noastre.
De fapt aici sîntem în Manhattan,
deci nu e bună analogia,
dar cei mai mulți americani
care nu locuiesc în Manhattan
dimineața se urcă în mașină,
pornesc motorul și mașinile lor merg.
Și merg incredibil de bine.
Automobilul modern
nu se strică practic niciodată.
Dar de ce? De ce merg
mașinile atît de bine?
Nu e datorită geniului lui Henry Ford
sau Karl Benz sau chiar Elon Musk.
E fiindcă automobilul modern
e produsul a peste 100 de ani de muncă,

Chinese: 
每位科學家一直鑽研的
某個特定問題。
科學家有一種共通的
集體懷疑性，
是「眼見為憑」的文化，
由這位優秀女性為我們呈現，
把證據展示給她的同事看。
當然，這些人
看起來不太像科學家，
因為他們好像太歡樂了...
〔觀眾笑〕
好，所以它帶到了我的終點：
我們大部分人
早上起床，
我們大部分人
都相信我們的車子，
（現在想想，我們身處曼哈頓，
這個例子有點爛...）
但是大部分的美國人，
不住在曼哈頓的那些人，
早上醒來，去開車，
插上鑰匙發動，車子啟動了，
一切非常順利。
現代的汽車很少壞掉，
為什麼呢？為什麼車子這麼乖？
這不是因為亨利．福特是天才，
也不是因為卡爾．賓士
或甚至伊隆．馬斯克的天份。
這是因為現代的汽車，
是發展了超過100年的產品，
這是因為現代的汽車，
是發展了超過100年的產品，

Persian: 
همه دانشمندانی كه روي يك موضوع خاص كار كرده اند،
بنا شده.
دانشمندان دارای نوع فرهنگ جمعی شك گرايانه هستند،
اين به من فرهنگی را نشون می دهد
كه دراینجا توسط اين بانوی نیک تشریح شده،
كه به همكارانش، مدارک و شواهدی را نشان می دهد.
البته، اين افراد واقعا دانشمند نيستند،
چون خيلی خيلی خوشند!
(خنده)
خوب و اينك نكته نهاييم رو مطرح می كنم
بيشتر ما صبح از خواب بيدار می شويم.
بيشترمان به خودرو ها اعتماد ميكنيم.
خوب می دانيد، حالا دارم فكر می كنم کهمن تو منهتن هستم
و مثال خوبی نيست
ولي بيشتر آمريكاييهایی كه در منهتن زندگی نمی كنند
صبح از خواب بيدار شده و سوار ماشين می شوند
استارت می زنند و ماشينشان كار می نه
و بی نهايت هم خوب كار می کنه.
خودروهای جديد اصلا به ندرت خراب می شوند.
خوب چرا اينطوره؟ چرا خودروها به اين خوبی كار می كنند؟
به خاطر هوش مرحوم هنری فورد نيست
يا كارل بنز يا حتي الون موسك.
بلكه به اين خاطر كه خودروهای جديد
محصول بيش از صد سال كار هستند

Slovak: 
všetkých vedcov, ktorí pracujú
na danom probléme.
Vedci majú istú kultúru 
kolektívnej nedôvery,
kultúru typu „ukážte mi to“,
čo ilustruje táto milá pani,
ktorá svojim kolegom ukazuje svoje dôkazy.
Samozrejme, títo ľudia
nevyzerajú ako vedci,
pretože sú príliš šťastní.
(smiech)
Dostávam sa k záverečnej myšlienke.
Väčšina z nás ráno vstane.
Väčšina dôveruje svojmu autu.
Tu na Manhattane
to nie je dobré prirovnanie,
ale väčšina Američanov,
ktorí nežijú na Manhattane,
ráno nasadne do auta,
otočí kľúčikom v zapaľovaní a naštartuje
a ich auto funguje veľmi dobre.
Moderné autá sa málokedy kazia.
Prečo je to tak?
Prečo autá fungujú tak dobre?
Nie je to kvôli genialite Henryho Forda,
Karla Benza alebo Elona Muska.
Je to preto, že moderné autá
sú výsledkom viac ako storočnej práce

Chinese: 
建立于为这个问题努力过的
所有科学家之上。
科学家有一种集体怀疑的文化，
这就是“给我看”文化，
这个女士向我们展示了这一点，
她在向她的同事展示她的证据。
当然，这些人并不像科学家，
他们看起来太开心了。
（笑声）
最后，我想说：
我们大多数人要早起奔波。
大多数人依赖我们的汽车。
瞧，我现在在曼哈顿，
这不是一个很好的类比，
但大多数美国人没住在曼哈顿，
早上起来，钻进汽车，
点火，汽车就运转了，
运转得相当不错。
现代的汽车基本不怎么抛锚。
为什么呢？
为什么车能运行得这么好？
这不是因为亨利·福特的天才，
也不是卡尔·奔驰或伊隆·马斯克。
这是因为现代的汽车
是100多年努力的结晶，

Serbian: 
svih naučnika koji su radili
na konkretnom problemu.
Naučnici imaju neku vrstu kulture
kolektivnog nepoverenja,
tu kulturu "pokaži mi",
ilustrovanu ovom finom ženom
koja izlaže kolegama svoje dokaze.
Naravno, ovi ljudi baš i ne izgledaju
kao naučnici,
jer su suviše veseli.
(Smeh)
OK, ovo me dovodi do moje konačne poente.
Većina nas ustaje ujutru.
Većina nas veruje svojim automobilima.
Vidite, setila sam se
da sam na Menhetnu,
ovo je loša analogija,
ali većina Amerikanaca koji ne žive
na Menhetnu
ustaju ujutru i sedaju u svoja kola
upale auto, i njihova kola rade,
i to rade zapanjujuće dobro.
Moderni automobil se skoro nikad ne kvari.
Zašto je to tako?
Zašto automobili rade tako dobro?
To nije zbog genija Henri Forda
ili Karla Benca ili čak Elona Maska.
To je zato što je moderni automobil
proizvod preko 100 godina rada

Ukrainian: 
сотень, тисяч,
і десятків тисяч людей.
Сучасне авто – результат
колективної роботи, мудрості і досвіду
кожного чоловіка й жінки, які будь-коли
працювали в автомобілебудуванні.
Надійність техніки є результатом
цих сумарних зусиль.
Ми користуємося плодами
не лише геніальності
Бенца, Форда і Маска,
але й колективного розуму
і наполегливої праці
всіх тих людей, котрі працюють
над створенням
сучасного авто.
Те ж саме слушно і щодо науки,
тільки наука виникла ще раніше.
Наша довіра до науки
спирається на ту ж основу,
що й довіра до техніки,
що й довіра до всього іншого –
а саме, на досвід.
Та ми не повинні сліпо довіряти науці,
так само, як і будь-чому іншому.
Наша віра в науку, як і сама наука,
повинна спиратись на докази,
а це означає, що вчені
повинні навчитись краще комунікувати.

Polish: 
setek, tysięcy i dziesiątek tysięcy osób.
Współczesny samochód jest wynikiem
wspólnej pracy, mądrości i doświadczenia
każdego człowieka, 
który kiedykolwiek pracował
nad samochodem.
Niezawodność technologii jest wynikiem
tego skumulowanego wysiłku.
Korzystamy nie z geniuszu Benza,
Forda i Muska,
ale ze wspólnej inteligencji
i ciężkiej pracy
wszystkich osób, które pracowały
nad współczesnym samochodem.
To samo dotyczy nauki,
tylko że nauka jest starsza.
Podstawą naszego zaufania jest to samo,
co jest podstawą zaufania do technologii
i to samo, co jest podstawą
zaufania do czegokolwiek,
czyli doświadczenie.
Ale nie powinno być to ślepe zaufanie,
nie bardziej ślepe niż nasza ufność
wobec czegokolwiek innego.
Nasze zaufanie do nauki, 
tak jak sama nauka,
powinno być oparte na dowodach,
a to oznacza, że naukowcy
muszą lepiej się komunikować.

iw: 
או אלפי או עשרות אלפי
אנשים.
המכונית המודרנית היא תוצר
של העבודה הקולקטיבית והחוכמה והניסיון
שכל איש ואישה שעבדו
אי-פעם על מכוניות,
והאמינות של הטכנולוגיה היא התוצאה
של המאמץ המצטבר.
אנו לא מרוויחים רק מהגאוניות של בנץ,
פורד ומוסק,
אלא גם מהחוכמה הקולקטיבית והעבודה הקשה
של כל האנשים שעבדו
על המכונית המודרנית.
וזה גם נכון במדע,
אלא שהמדע הוא אפילו יותר ותיק.
בסיס האמון שלנו במדע הוא בעצם זהה
לבסיס האמון שלנו בטכנולוגיה,
והוא בעצם זהה לבסיס 
האמון שלנו בכל דבר,
כלומר, הניסיון.
אבל זה לא צריך להיות אמון עיוור
יותר מאשר שיהיה לנו אותו בכל דבר אחר.
האמון שלנו במדע, כמו המדע עצמו,
צריך להתבסס על ממצאים,
ופירוש הדבר שהמדענים
צריכים לתקשר יותר טוב.

Slovak: 
stoviek a tisícov
a desaťtisícov ľudí.
Moderné autá sú výsledkom
kolektívnej práce, múdrosti a skúseností
každého muža a každej ženy,
ktorí kedy pracovali na aute.
A spoľahlivosť tejto technológie
je výsledkom ich spoločného úsilia.
Neťažíme iba z geniality Benza,
Forda a Muska,
ale z kolektívnej inteligencie a
dôkladnej práce
všetkých ľudí, ktorí pracujú
na moderných autách.
A to isté platí aj o vede,
ibaže veda je staršia.
Naša dôvera vo vedu je v základe rovnaká
ako naša dôvera v technológiu,
a je rovnaká ako dôvera v čokoľvek iné,
hlavne v skúsenosti.
Ale nemala by to byť slepá dôvera,
presne tak ako slepo neveríme všetkému.
Naša dôvera vo vedu ako takú,
by mala byť založená na dôkazoch.
A to znamená,
že vedci sa musia naučiť
lepšie komunikovať.

Croatian: 
stotina i tisuća
pa i desetaka tisuća ljudi.
Moderni je automobil proizvod
zajedničkog rada, znanja i iskustva
svakog muškarca i žene koji je ikad radio
na autu,
a pouzdanost tehnologije rezultat je
zajedničkog truda.
Ne profitiramo samo od genijalnosti Benza
Forda i Muska,
nego i zajedničke 
inteligencije i teškog rada
svih ljudi koji su ikad radili
na modernom autu.
Isto vrijedi i za znanost,
samo što je puno starija.
Temelj povjerenja u znanost kao i
temelj povejerenja u tehnologiju,
ali i temelj vjerovanja svemu ostalome
je iskustvo.
To ne bi trebalo biti slijepo vjerovanje
kao ni slijepo vjerovanje u bilo što
Povjerenje u znanost kao znanost po sebi
trebalo bi biti utemeljeno na dokazu
a to znači da bi znanstvenici
trebali postati bolji komunikatori.

Russian: 
сотен и тысяч,
и десятков тысяч людей.
Современный автомобиль — продукт
коллективной работы и мудрости, и опыта
каждого мужчины и каждой женщины,
когда-либо работавших над его созданием.
Надёжность техники — результат
этих коллективных усилий.
Пользу нам приносит не только гениальность
Бенца, Форда и Маска,
но и коллективный разум и упорный труд
всех тех людей, которые
работают над созданием
современного автомобиля.
То же касается и науки —
только наука появилась ещё раньше.
Мы доверяем науке потому же, почему
мы доверяем технике,
по этой же причине
мы доверяем всему остальному —
из-за накопленного опыта.
Но мы не должны слепо верить науке,
как не должны слепо верить ничему.
Наша вера в науку, как и сама наука,
должна опираться на доказательства,
а это значит, что учёным нужно
лучше объяснять свою работу.

Serbian: 
stotina i hiljada
i desetina hiljada ljudi.
Moderni automobil je proizvod
kolektivnog rada i mudrosti i iskustva
svakog čoveka i žene koji su ikada radili
na automobilu,
i pouzdanost tehnologije je posledica
akumuliranog truda.
Imamo korist ne samo od genija Benca
i Forda i Maska,
već i od kolektivne inteligencije
i vrednog rada
svih ljudi koji su radili
na modernom automobilu.
Isto važi i za nauku,
samo što je nauka još starija.
Osnova našeg poverenja u nauku
je zapravo ista
kao i osnova našeg poverenja
u tehnologiju,
i ista kao i osnova našeg poverenja
u bilo šta,
kao na primer, iskustvo.
Ali to ne treba biti slepo poverenje
ništa više nego što bismo imali
slepo poverenje u bilo šta.
Naše poverenje u nauku, kao i sama nauka,
treba biti zasnovano na dokazima,
i to znači da naučnici
moraju postati bolji komunikatori.

Hungarian: 
százak, ezrek
és tízezrek munkája.
A modern gépjármű az eredménye
a közös munkának, 
tapasztalatnak és tudásnak,
és minden egyes embernek köszönhető,
aki valaha
dolgozott egy-egy autón.
A technológia megbízhatósága az eredménye
a befektetett energiának és fáradtságnak.
Nemcsak Benz, Ford és Musk személyének
köszönhető,
hanem annak a közös tudásnak 
és kemény munkának,
amit a dolgozók adtak
egy modern autóhoz.
Ugyanez érvényes a tudományra is.
Bár a tudomány még idősebb is.
A bizalom alapja a tudományban,
ugyanúgy mint a technológia esetében,
vagy legyen szó bármilyen bizalomról,
nem más, mint a tapasztalat.
A bizalom azonban nem lehet vak,
semmiben sem bízhatunk vakon.
A belé vetett bizalmunk
és a tudomány is
bizonyítékokon alapul,
úgyhogy a tudósoknak
hatékonyabb kommunikációra 
van szükségük.

Portuguese: 
é o produto de mais 
de 100 anos de trabalho
de centenas e milhares
e dezenas de milhares de pessoas.
O automóvel moderno
é o produto do trabalho, sabedoria 
e experiência colectivas
de todo o homem e mulher que alguma vez
trabalhou num carro,
e a confiança na tecnologia é o resultado
desse esforço acumulado.
Não beneficiamos apenas do génio de Benz
de Ford e de Musk
mas da inteligência colectiva
e trabalho árduo
de todas as pessoas 
que alguma vez trabalharam
num carro moderno.
E o mesmo é verdade para a ciência,
só que a ciência é mais antiga ainda.
A nossa base de confiança na ciência
é a mesma da nossa confiança na tecnologia,
e a mesma da nossa confiança 
em qualquer coisa,
nomeadamente, a experiência.
Mas não deve ser confiança cega
tal como não devemos ter 
confiança cega em nada.
A nossa confiança na ciência, 
tal como a própria ciência,
deve basear-se na evidência,
e isso quer dizer que os cientistas
devem tornar-se melhores comunicadores.

Chinese: 
是成百上千，
甚至上万人的努力。
现代汽车是
集体工作和智慧及经验的产物，
是所有为汽车工作过的
男人和女人的产物，
这项技术的可靠性就是
这些付出加起来的结果。
我们不仅仅从奔驰，福特和马斯克的
天才中获益，
而是从所有为现代汽车
奋斗的人们的
集体智慧和工作中获益。
科学界也一样，
只是科学更加古老。
我们信任科学的基石，
与我们信任技术的基石是一样的，
与我们信任其他事物的基石
都是一样的，
也就是，经验。
但这不应该是盲目的信任，
不能盲目信任任何事情。
我们对科学的信任如同科学本身，
应该建立于证据，
这意味着科学家
应该善于沟通。

Bulgarian: 
на стотици и хиляди
и десетки хиляди хора.
Днешният автомобил е продукт
на колективната работа, мъдрост и опит
на всеки мъж или жена, работили някога
върху кола,
и надеждността на 
тази технология е резултатът
от натрупалите се усилия.
Получаваме изгода не само 
от гения на Бенц,
Форд или Маск,
но и от колективната интелигентност 
и усърдна работа
на всички хора, работили
за съвременната кола.
Същото важи и за науката.
Само че тя е доста по-стара.
Основаваме вярата си в науката на същото,
върху което и доверието си в технологиите
или всяко друго нещо,
а именно - опитът.
Но това не трябва да е сляпо вярване
повече, отколкото би трябвало
да вярваме сляпо в нещо.
Доверието ни в науката, като самата наука,
трябва да се основава на доказателства.
Това означава, че учените
трябва да станат по-добри комуникатори.
Трябва да могат да ни 
обясняват не само какво знаят,

Korean: 
거기엔 수백, 수천, 수만명이
관여했기 때문입니다.
현대의 자동차는 그 동안
자동차 산업에 종사해온
각각의 남녀의 집합적 노동과
지혜와 경험의 산물입니다.
기술을 믿을 수 있는 이유는
축적된 노력의 결과이기 때문입니다.
우리는 차를 타는 것은 
천재였던 벤츠나 
포드나 머스크 덕분이 아니라
현대의 자동차를 만들기 위해
열심히 일해온 모든 사람들의 노력과
집단적 지식 덕분이죠.
과학도 자동차와 마찬가지입니다.
단지 과학이 더 오래 됐죠.
우리가 과학을 신뢰하는 근거는
기술을 신뢰하는 근거와 같고,
무엇이든 신뢰하는 것,
말하자면, 경험과 같습니다.
하지만 이 신뢰는
우리가 아무 것이나 믿는
맹목적인 믿음이 되어서는 안됩니다.
과학에 대한 신뢰는, 과학처럼
증거에 기반해야 합니다.
그러기 위해서 과학자들은
소통에 더 관심을 가져야겠지요.
뭘 아는지 뿐만 아니라

Dutch: 
van honderden, duizenden,
tienduizenden mensen.
De moderne auto is het product
van het verzamelde werk, 
wijsheid en ervaring
van iedere man en vrouw
die ooit aan een auto hebben gewerkt.
De betrouwbaarheid van de technologie
is het resultaat
van die geaccumuleerde inspanning.
Wij profiteren niet alleen
van het genie van Benz, Ford en Musk,
maar van de collectieve intelligentie
en het harde werk van alle mensen
die aan de moderne auto
hebben gewerkt.
Hetzelfde geldt voor de wetenschap,
alleen is de wetenschap nog ouder.
Ons vertrouwen in de wetenschap
is eigenlijk hetzelfde
als ons vertrouwen
in de technologie,
en hetzelfde 
als ons vertrouwen in alles:
het berust op ervaring.
Maar het moet geen blind vertrouwen zijn,
net zomin als we in alles
blind moeten vertrouwen.
Ons vertrouwen in de wetenschap,
zoals de wetenschap zelf,
moet gebaseerd zijn op bewijs,
en dat betekent dat wetenschappers
beter moeten gaan communiceren.

Arabic: 
لعشرات و مئات اﻷلاف من الناس
السيارات الحدية هي نتيجة الحكمة الجماعية والخبرة
لكل رجل و امرأة عملوا في أي سيارة على الاطلاق
و الاعتماد على التقنية هي نتيجة هذا المجهود المتراكم
لم نستفيد فقط من عبقرية بنز و فورد و ماسك
و لكن من الذكاء و العمل الجاد لجميع اﻷفراد
الذين عملوا على السيارات الحديثة
و نفس الشئ ينطبق على العلم و حتى فان العلم أقدم
ان القواعد التي نبني عليها ثقتنا في العلم
هي نفس قواعد الثقة في التقنيات
و هي نفس قواعد الثقة في أي شئ
و هي ما نسميه "الخبرة"
و لكنها لا يجب أن تكون ثقة عمياء
مثلما لا نثق ثقة عمياء في أي شئ
ثقتنا في العلم كالعلم نفسه
يجب أن تكون قائمة على الدليل
و هذا يعني أن العلماء يجب أن يكونوا أكثر فعالية في الاتصال

Thai: 
โดยคนมากมาย
นับร้อยนับพันคน
รถยนต์รุ่นใหม่ๆ
จากการศึกษาที่สั่งสม ความรู้ และประสบการณ์
ของบุรุษและสตรีผู้ซึ่งได้ทำการศึกษา
เกี่ยวกับรถยนต์
และความน่าเชื่อถือของเทคโนโลยีคือผลลัพธ์
ของความพยายามที่สะสมมา
เราได้รับประโยขน์ ไม่ใช่แค่จากอัฉริยะอย่างเบนซ์
หรือฟอร์ด หรือ มัสค์
แต่เป็นจากสติปัญญา
และการทำงานอย่างจริงจังที่สั่งสมมา
ของทุกคนที่ได้ทำงาน
เกี่ยวกับรถสมัยใหม่
และมันก็เป็นจริงเช่นเดียวกันในวิทยาศาสตร์
เพียงแต่วิทยาศาสตร์นั้นแก่กว่าเสียอีก
พื้นฐานความเชื่อของเราในวิทยาศาสตร์นั้น
แท้จริงแล้วเหมือนกันกับ
พื้นฐานความเชื่อของเราที่มีต่อเทคโนโลยี
และเหมือนกันกับพื้นฐานความเชื่อในทุกสิ่ง
เป็นต้นว่า ประสบการณ์
แต่มันมิอาจเป็นความเชื่ออย่างมืดบอด
มากไปกว่าที่เราเชื่อสิ่งอื่นๆ อย่างหน้ามืดตามัว
ความเชื่อของเราที่มีต่อวิทยาศาสตร์ 
เช่นตัววิทยาศาสตร์เอง
ควรที่จะตั้งอยู่บนหลักฐาน
และนั่นหมายความว่านักวิทยาศาสตร์
จะต้องกลายเป็นนักสื่อสารที่ดีขึ้น

Portuguese: 
de centenas e milhares, 
e dezenas de milhares de pessoas.
O automóvel moderno é produto
do trabalho coletivo, 
do conhecimento e da experiência
de cada homem e mulher que já trabalhou
em um carro,
e a confiabilidade 
da tecnologia é resultado
desse esforço cumulativo.
Nós nos beneficiamos não apenas 
com a genialidade de Benz,
de Ford e de Musk,
mas da inteligência coletiva 
e trabalho árduo
de todas as pessoas que trabalharam
no carro moderno.
O mesmo se aplica à ciência,
só que a ciência é ainda mais antiga.
Nossa base para a confiança 
na ciência, na verdade, é a mesma
que nossa base 
para a confiança na tecnologia,
e a mesma base para nossa confiança 
em qualquer coisa,
ou seja, a experiência.
Mas não deve ser uma confiança cega,
mais do que confiaríamos 
em qualquer outra coisa.
Nossa confiança na ciência, 
como a própria ciência,
deve se basear em evidências.
Isso significa que os cientistas
têm que se tornar melhores comunicadores.

English: 
by hundreds and thousands
and tens of thousands of people.
The modern automobile is the product
of the collected work and wisdom and experience
of every man and woman who has ever worked
on a car,
and the reliability of the technology is the result
of that accumulated effort.
We benefit not just from the genius of Benz
and Ford and Musk
but from the collective intelligence and hard work
of all of the people who have worked
on the modern car.
And the same is true of science,
only science is even older.
Our basis for trust in science is actually the same
as our basis in trust in technology,
and the same as our basis for trust in anything,
namely, experience.
But it shouldn't be blind trust
any more than we would have blind trust in anything.
Our trust in science, like science itself,
should be based on evidence,
and that means that scientists
have to become better communicators.

Persian: 
كه بوسيله صدها، هزاران
و دهها هزار انسان ساخته شدند.
خودروی امروزی محصول
كار و خرد جمعی و تجربه
همه مردان و زنانی كه تا به حال روی يک ماشين
كار كرده اند،
و قابليت اطمينان به فناوری هم نتيجه
اين تلاشهای جمعی است.
ما نه تنها از هوش بنز و فورد و موسك
بهره می بريم
بلكه از هوش و كار جمعی
تمام افرادی كه تا به حال روی يك خودروی امروزی كار كرده اند
هم بهره مند می شويم.
همين مطلب در مورد دانش صحت دارد،
فقط اينكه دانش قديمی تر است.
پايه های اعتماد به دانش در واقع هملن است
كه در فناوری داريم و اعتمادی که می كنيم.
و مانند پايه اعتماد به بقيه چيزهاست
مثلا تجربه.
ولی نبايد اعتمادی كوركورانه باشد
به هيچ چيز نبايد اعتماد كوركورانه داشت.
اعتماد ما به دانش مثل خود دانش
بايد بر مبنای شواهد باشدد
و اين بدان معناست كه دانشمندان
بايد ارتباطات خودشان را تقويت كنند.

Romanian: 
a sute și mii și zeci de mii de oameni.
Automobilul modern e produsul
muncii colective și al înțelepciunii
și al experienței
fiecărui om care a muncit
vreodată la o mașină.
Iar fiabilitatea tehnologiei este
rezultatul acestui efort cumulat.
Beneficiem nu doar de geniul
lui Benz și Ford și Musk,
ci de inteligența colectivă
și efortul intens
al tuturor celor care au contribuit
la mașina modernă.
Același lucru este valabil și în știință,
atîta doar că știința e și mai veche.
Baza încrederii noastre
în știință e de fapt aceeași
ca baza încrederii în tehnologie.
De fapt e aceeași
ca baza încrederii în orice,
și anume experiența.
Dar nu trebuie să fie o încredere oarbă
așa cum nu avem încredere oarbă în nimic.
Încrederea noastră în știință,
la fel ca știința însăși,
trebuie bazată pe dovezi.
Iar asta înseamnă că oamenii de știință
trebuie să comunice mai bine.

Turkish: 
yüzyılı aşkın çalışmasının
bir ürünüdür.
Modern otomobil,
bir araba üzerinde çalışmış olan her adam ve kadının
toplu emeğinin ve bilgeliğinin ve deneyiminin
bir ürünüdür
ve teknolojinin güvenilirliği, bu toplu çabanın
bir sonucudur.
Sadece Benz'in, Ford'un ve Musk'ın
dehalarından değil,
modern araba üzerinde çalışmış olan tüm insanların
ortak akıl ve emeğinden
istifade ettik.
Ve bilimin doğrusu hep aynıdır,
sadece bilim biraz daha yaşlanmıştır.
temelde bilime güvenmek,
teknolojiye güvenmekle
ve deneyim dediğimiz bir şeye güvenmekle,
esasen aynı şeydir.
Ama bu herhangi bir şeye körü körüne inanmaktan
daha fazla körü körüne olmamalıdır.
Bilime güvenimiz de, bilimin kendisi gibi,
kanıta dayanmalıdır
ve bu da biliminsanlarının,
daha iyi iletişimciler
haline gelmeleri gerektiği anlamına gelir.

Italian: 
di centinaia, migliaia
e decine di migliaia di persone.
L'automobile moderna è il prodotto
di un lavoro condiviso 
e della saggezza e dell'esperienza
di ogni uomo e di ogni donna 
che abbia mai lavorato
su una macchina.
E l'affidabilità della tecnologia 
è il risultato
di quello sforzo complessivo.
Non beneficiamo solamente 
del genio di Benz,
di Ford e di Musk,
ma dell'intelligenza collettiva 
e del duro lavoro
di tutte le persone che hanno lavorato
sull'automobile moderna.
E lo stesso vale per la scienza,
solo che la scienza è ancora più vecchia.
La nostra base per la fiducia 
nella scienza è la stessa base
della fiducia nella tecnologia,
e la stessa base della fiducia 
in qualunque cosa.
E cioè l'esperienza.
Ma non dev'essere una fede cieca.
Non dovremmo avere 
una fiducia cieca in nessuna cosa.
La nostra fede nella scienza, 
come la scienza stessa,
dovrebbe essere basata sulle prove,
il che significa che gli scienziati
devono diventare 
dei comunicatori migliori.

Spanish: 
por cientos y miles,
y millares de personas.
El auto moderno es un producto
del trabajo, la sabiduría 
y la experiencia colectiva
de todos los hombres y mujeres 
que han trabajado
en el auto.
Y su tecnología confiable es el resultado
de ese esfuerzo acumulado.
No solo nos beneficiamos 
de la genialidad de Benz,
de Ford y Musk,
sino de la inteligencia colectiva 
y el trabajo duro
de todos los que han trabajado
en el auto moderno.
Y lo mismo es verdad para la ciencia,
solo que la ciencia 
es incluso más antigua.
Nuestra razón 
para confiar en la ciencia es la misma
que nuestra razón 
para confiar en la tecnología,
la misma razón para confiar en todo,
entre ellas, la experiencia.
Pero no debe ser una confianza ciega,
más que la confianza ciega 
en cualquier cosas.
Nuestra fe en la ciencia, 
como la ciencia misma,
debe estar basada en evidencias.
Para ello los científicos
tienen que ser mejores comunicadores.

Chinese: 
這心血結晶，來自
數以百計、成千上萬的人們。
這心血結晶，來自
數以百計、成千上萬的人們。
這樣的現代產品，
是集群眾智慧與經驗於一身，
每位男性和女性投注心思，
在研發汽車，
每位男性和女性投注心思，
在研發汽車，
其所達成的技術可靠度，
即是來自於群體累積的成果。
我們不僅是受惠於
賓士、福特、馬斯克的天份。
我們不僅是受惠於
賓士、福特、馬斯克的天份。
而是群體的智識、嘔心瀝血，
每位在現今汽車業界工作過的人
都有所貢獻。
每位在現今汽車業界工作過的人
都有所貢獻。
科學也是如此，
只是發展的歷史還更長一些。
科學也是如此，
只是發展的歷史還更長一些。
我們對於科學和技術的信任
基礎是一樣的，
我們對於科學和技術的信任
基礎是一樣的，
對任何事物的信任
也基於相同一件事，
亦即：經驗。
然而這不應是盲目的信任，
科學之於任何事物皆然。
然而這不應是盲目的信任，
科學之於任何事物皆然。
我們對科學的信任，
就如同科學本身，
應該要基於證據，
這意味著科學家們
必須成為更好的溝通者。

Japanese: 
人々の仕事の
積み重ねだからです
現代の車は
車に関わる仕事をした すべての人の
集合的な研究と知恵と経験の
成果であり
テクノロジーの信頼性は
蓄積された努力の結晶なのです
私たちが恩恵を受けているのは
ベンツやフォードやマスクらの
才能だけでなく
現代の車に関わった すべての人たちの
集団的な知と勤勉の
おかげなのです
科学も同じです
ただし科学は車より歴史が長いですが
私たちの科学を信頼する根拠は
テクノロジーを信頼する根拠と同じで
対象が何であれ
信頼するときの根拠と同じです
すなわち経験がモノを言うのです
しかし盲目的な信頼はダメです
何事においても鵜呑みはいけません
科学自体がそうであるように
私たちの科学に対する信頼も
証拠に基づいていなければなりません
だから科学者は もっと上手に
伝えるようにしなければなりません

French: 
de centaines, de milliers,
de dizaines de milliers de personnes.
La voiture moderne est le produit
d'un travail de collecte 
de sagesse et d'expérience
de chaque homme et femme 
qui a travaillé
à un moment sur une voiture,
et la fiabilité de cette technologie 
est le résultat
de cet effort accumulé.
Nous ne profitons pas uniquement 
du génie de Benz,
Ford et Musk
mais de l'intelligence collective 
et du dur labeur
de toutes les personnes qui ont travaillé
sur la voiture moderne.
La même chose est vraie pour la science,
sauf que la science 
est même plus ancienne.
La base de la confiance 
dans les sciences est la même
que la base de la confiance 
dans les technologies,
et la même que la base 
pour croire en n'importe quoi,
à savoir, l'expérience.
Mais nous ne devrions pas
faire confiance aveuglement,
tout comme nous ne devrions pas croire
aveuglement en quoi que ce soit.
Notre confiance en la science, 
comme la science elle-même,
devrait être fondée sur les preuves,
et ça signifie que les scientifiques
doivent devenir 
de meilleurs communicants.

Vietnamese: 
của hàng trăm hàng ngàn
và hàng chục ngàn người.
Những ô tô hiện đại là sản phẩm
của làm việc tập thể 
và trí tuệ và kinh nghiệm
của mỗi người cả nam lẫn nữ đã từng làm việc
về xe hơi,
và độ tin cậy của công nghệ này là kết quả
của sự tích lũy nổ lực đó.
Chúng ta được hưởng lợi không chỉ từ
sự khôn ngoan của Benz
và Ford và Musk
mà là tự trí tuệ tập thể 
và làm việc chăm chỉ
của tất cả mọi người đã làm việc
trên chiếc xe hơi hiện đại này.
Và điều tương tự cũng đúng với khoa học,
chỉ là khoa học thì cũ xưa hơn.
Điều cơ bản để tin vào khoa học 
cũng giống như
điều cơ bản khi chúng ta tin vào công nghệ,
và giống với các điều cơ bản 
khi chúng ta tin vào bất cứ thứ gì,
cụ thể là, kinh nghiệm.
Nhưng đó không thể là niềm tin mù quáng
khi chúng ta tin mù quáng vào bất cứ thứ gì.
Niềm tin của chúng ta trong khoa học,
giống như bản thân khoa học,
nên dựa trên các bằng chứng,
và điều đó nghĩa là các nhà khoa học
phải trở thành người truyền thông tốt hơn.

Vietnamese: 
Họ phải giải thích cho chúng ta
không chỉ cái họ biết
mà còn là làm sao họ biết điều đó,
và điều đó cũng có nghĩa là
chúng ta phải trở thành người nghe tốt hơn.
Cảm ơn rất nhiều.
(Vỗ tay)

Korean: 
어떻게 알았는지도
설명해야 합니다.
그리고 우리도
더 나은 청취자가 되려 노력해야겠죠.
감사합니다.
(박수)

Russian: 
Они должны объяснять нам
не только то, что они знают,
но и то, откуда они это знают.
А это означает, что мы должны стать
хорошими слушателями.
Большое спасибо.
(Аплодисменты)

Italian: 
Non devono semplicemente 
spiegarci quello che conoscono,
ma devono dirci come lo conoscono.
E questo significa che noi dobbiamo 
diventare degli ascoltatori migliori.
Grazie mille.
(Applausi)

Portuguese: 
Eles têm que nos explicar 
não apenas o que sabem,
mas como o sabem,
e isso significa que temos 
que nos tornar melhores ouvintes.
Muito obrigada.
(Aplausos)

Arabic: 
ليس عليهم فقط أن يفسروا لنا ما يعرفوه
و لكن كيف عرفوه
و هذا يعني أننا يجب أن يكون أفضل استماعا
شكرا جزيلا

Ukrainian: 
Вони повинні пояснювати нам
не тільки те, що вони знають,
а й те, чому вони це знають.
А це означає, що ми повинні
стати кращими слухачами.
Дуже дякую.
(Оплески)

iw: 
הם צריכים להסביר לנו 
לא רק מה הם יודעים,
אלא כיצד הם יודעים זאת,
וזה גם אומר שעלינו להיות 
מאזינים יותר טובים.
תודה רבה.
(מחיאות כפיים)

Turkish: 
Bize sadece bildiklerini değil,
nasıl bildiklerini de
açıklamak zorundadırlar
ve bu da daha iyi dinleyiciler
olmaları gerektiği anlamına gelir.
Çok çok teşekkürler.

Polish: 
Muszą nam wyjaśniać nie tylko, co wiedzą,
ale też skąd to wiedzą,
a to oznacza, że my musimy
nauczyć się lepiej słuchać.
Dziękuję bardzo.
(Brawa)

Chinese: 
他们不仅必须向我们
解释他们知道的东西，
还要解释他们知道的过程，
这意味着我们需要变为更好的聆听者。
十分感谢。
（鼓掌）

Hungarian: 
El kell magyarázniuk
nemcsak azt amit tudnak,
hanem azt is, hogy hogyan tudják.
Ez pedig azt is feltételezi,
hogy nekünk pedig jobban kell figyelnünk.
Köszönöm a figyelmet!
(Taps)

English: 
They have to explain to us not just what they know
but how they know it,
and it means that we have
to become better listeners.
Thank you very much.
(Applause)

Portuguese: 
Devem explicar-nos, 
não apenas o que sabem
mas como o sabem.
Isso significa que devemos 
tornar-nos melhores ouvintes.
Muito obrigada.
(Aplausos)

Serbian: 
Moraju nam objasniti ne samo šta znaju
već i kako su to saznali,
i to znači da moramo postati
bolji slušaoci.
Hvala vam mnogo.
(Aplauz)

Bulgarian: 
но и как са го разбрали.
А това значи, че ние трябва 
да станем добри слушатели.
Благодаря ви много.
(Аплодисменти)

Slovak: 
Musia nám vysvetliť nielen to, čo vedia,
ale aj ako to vedia,
a my sa musíme naučiť lepšie počúvať.
Ďakujem veľmi pekne.
(potlesk)

Thai: 
พวกเขาจะต้องอธิบายให้เราฟัง 
ไม่ใช่แค่ในสิ่งที่เขาเข้าใจ
แต่ต้องอธิบายว่าพวกเขาเข้าใจอย่างไรด้วย
และนั่นหมายความว่าพวกเขา
จะต้องเป็นผู้ฟังที่ดี
ขอบคุณมากๆ ค่ะ
(เสียงปรบมือ)

Croatian: 
Trebali bi objašnjavati 
ne samo ono što znaju
nego i kako to znaju
što znači da mi trebamo
postati bolji slušatelji. 
Hvala lijepa.
(Pljesak)

Chinese: 
不僅要向我們說明
他們已知的事情，
也要說明是如何得知的，
而這也表示「我們」
必須要成為更好的聽眾。
謝謝各位。
(掌聲)

Romanian: 
Trebuie să ne explice nu doar ce au aflat,
ci și cum au aflat.
Și atunci și noi trebuie
să ascultăm mai bine.
Mulțumesc foarte mult.
(Aplauze)

Japanese: 
科学者は私たちに結果だけではなく
その過程をも
説明しなければなりません
そして私たちはもっと上手に
聞けるようにならなければなりません
ありがとうございました
（拍手）

Persian: 
آننا نه تنها بايد در مورد چيزی كه می دانند به ما توضيح دهند، بلكه
اين كه چگونه آن را فهميدند را هم بگویند،
كه به مفهوم این است که بايد شنونده های بهتری نیز باشيم.
بسيار سپاسگذارم.
(تشويق)

French: 
Ils doivent nous expliquer 
non seulement ce qu'ils savent
mais comment ils le savent,
et ça implique que l'on devienne
de meilleurs auditeurs.
Merci beaucoup.
(Applaudissements)

Spanish: 
No solo tienen que explicarnos 
lo que saben,
sino cómo lo saben,
y nosotros tenemos que aprender 
a ser mejores oyentes.
Muchas gracias.
(Aplausos)

Dutch: 
Ze moeten ons niet alleen vertellen
wat ze weten,
maar ook hoe ze het weten.
Dat betekent dat wij 
betere luisteraars moeten worden.
Heel hartelijk bedankt.
(Applaus)
