
Dutch: 
Iedereen denkt graag dat hij nog nooit is beïnvloed door reclame, maar tenzij je
nog nooit in je leven een reclame hebt gezien, zijn jouw keuzes beïnvloed
door alle reclames die je ooit hebt gezien. Elke reclame verandert onze mening over
het merk of product. Misschien zie je wat reclames waarvan je denkt: 'waarom zou iemand besluiten
dit product te kopen na dit te hebben gezien', maar het doel van reclames is niet langer
om ervoor te zorgen dat de consument meteen de telefoon pakt om het product te kopen. Het doel van
deze advertenties is niet om de consument te informeren over het product en zijn eigenschappen.
De reden waarom bedrijven als McDonald's, die vrijwel overal bekend zijn, nog steeds reclame maken
is omdat zij proberen een mening en bijbehorend beeld van het merk te bouwen in

English: 
Everyone likes to think that they are not
affected by advertisements, but unless you
never seen a single advertisement in your
life, your choices are influenced and affected
by all the advertisements you’ve ever seen.
Every advertisement changes our opinion on
the brand or product.
You may see some advertisements where you
think “why would anyone decide to buy this
product after seeing this”, but the purpose
of advertisements is no longer to have the
consumer immediately pick up the phone and
buy the product.
The purpose of these advertisements is not
to inform the consumer about the product and
it’s features.
The reason companies like McDonalds, who have
almost universal recognition, still advertise
is because they are trying to build an opinion
and corresponding “brand image” in their
consumers minds.

Hungarian: 
Mindenki szereti azt gondolni, hogy nem hatnak rájuk a reklámok. Hacsak nem láttál
életben egy reklámot se, hatással vannak a döntéseidre
az összes reklám, amit valaha láttál. Minden reklám megváltoztatja véleményünket
a márkáról vagy termékről. Lehet, hogy egy reklám láttára azt gondoltad:  "Miért venné meg
bárki is a terméket egy ilyen reklám után?" Manapság már a reklámok célja nem az,
hogy a fogyasztó azonnal megvegye a terméket. Nem is az, hogy
bemutassák a fogyasztónak a termék tulajdonságait.
Az olyan világszerte ismert cégek, mint a McDonalds, azért reklámoznak még,
mert egy bizonyos véleményt és egy ahhoz illő 'márkaképet' szeretnének

Hungarian: 
a fogyasztók fejében kialakítani. Két fő pszichologikus módszert
használnak manapság a forgalmazók. Az elsőt úgy nevezzük, hogy 'puszta kitettség módszer'.
Ezek azok a minimalista, leegyszerűsített reklámok, amiktől azon gondolkozol,
miért költenének ennyit rájuk a cégek. Azért, mert
mindenki jobban érzi magát csoportban. Ha a bankban egy sor sokkal hosszabb,
mint a másik, az emberek majdnem mindig abba fognak beállni, mert azt hiszik,
hogy biztos jó okkal választotta mindenki azt a sort. Azt hiszik, hogy
az egyik sor jobb vagy helyesebb, mint a másik.
Egyszerűbb és kényelmesebb döntésnek tartják. Ugyanez van a fogyasztói pszichológiában.
Azzal, hogy kiteszik a fogyasztót a márkának, a fogyasztó úgy érzi, hogy ismeri azt.
Emiatt amikor a fogyasztó bemegy a boltba, hogy mosószert vegyen, levehetik
a Tide-ot és megelégedhetnek döntésükkel. Lehet, hogy a Tide többe kerül,

English: 
There are two main psychological methods that
marketers use nowadays for their advertisements.
The first method is called the “mere exposure”
method.
These are those minimalist, bare bones advertisements
that make you scratch your head and wonder
why the company would spend thousands of dollars
on them.
It’s because everybody is more comfortable
in groups.
If one line at the bank is considerably longer
than the other, people will almost always
go in the longer line, because they think
there must be a reason that people choose
one line over the other.
They think that one line is better than the
other, or one line is more correct than the
other.
It’s just an easier and more comfortable
decision.
It’s the same kind of idea in consumer psychology.
By exposing the consumer to the brand, the
consumer starts to feel like they know it.
Because of this, when the consumer goes to
the store to buy detergent, they can reach
for Tide and be comfortable in this decision.
The Tide detergent might be a couple dollars
more than the store brand detergent, but they

Dutch: 
de gedachten van de consumenten. Er zijn twee voornaamste psychologische methodes die
marketeers tegenwoordig gebruiken voor hun reclames. De eerste methode heet het 'mere-exposure-effect'.
Dit zijn de minimalistische, kale reclames die je je achter je oren laat krabben
en waardoor je je afvraagt waarom het bedrijf daar duizenden dollars voor heeft betaald. Het is omdat
iedereen zich meer op zijn gemak voelt binnen een groep. Wanneer één rij bij de bank aanzienlijk langer
is dan de andere, zal men zeer waarschijnlijk in de langere rij gaan staan, omdat men denkt
dat er een reden moet zijn dat men de langere rij verkiest boven de andere. Zij denken dat de ene
rij beter is dan de andere, of omdat de ene correcter is dan de andere. Het is gewoon
een makkelijkere en beter voelende beslissing. Consumentenpsychologie werkt ongeveer hetzelfde.
Door de consument bloot te stellen aan het merk, begint de consument te denken dat hij het merk kent.
Dit zorgt ervoor dat wanneer de consument naar de winkel gaat om wasmiddel te kopen,
hij Tide zal pakken en zich daar goed bij zal voelen. Het wasmiddel van Tide is misschien wat duurder

English: 
know that this brand detergent will work well.
It wouldn’t be such a huge brand if it didn’t
work well.
A greater example example of this phenomenon
is painkillers and other over the counter
drugs at the pharmacy.
The generic brand drugs are the exact same
product as the name brand, with the exact
same composition of ingredients.
If they had a different composition of ingredients,
they would not be allowed to be called the
same drug.
Advil and generic ibuprofen are the exact
same product, with the exact same composition,
but still people will buy Advil despite it’s
steeper price.
It’s just easier to choose what everybody
else chooses.
The consumer tends to be anxious to buy the
cheaper, generic brand drug.
Does this mean that you should always buy
the generic brand drugs?
Well not necessarily.
In a study by the University of Cincinnati,
Parkinson's disease patients were given two

Dutch: 
dan het wasmiddel van het huismerk, maar ze weten dat dit wasmiddel het goed zal doen.
Het had niet zo'n groot merk geweest als het niet goed zou werken.  Een beter voorbeeld van dit
fenomeen zijn pijnstillers en andere makkelijk verkrijgbare medicijnen bij de apotheek. De algemene
merken medicijnen zijn exact hetzelfde product als het grootste merk, met exact dezelfde samenstelling
van ingrediënten. Als ze niet dezelfde samenstelling hadden gehad, was het niet toegestaan
om ze medicijnen te noemen. Advil en generieke ibuprofen zijn exact hetzelfde product, met
exact dezelfde samenstelling, maar men zal nog steeds Advil blijven kopen, ondanks de hogere prijs.
Het is simpelweg makkelijker om te kiezen wat iedereen kiest. De consument neigt ernaar angstig te zijn
om het goedkopere, generieke merk medicijnen te kopen. Betekent dit dat je altijd het generieke merk
medicijnen moet kopen? Niet noodzakelijk. In een onderzoek van de Universiteit van Cincinnati kregen

Hungarian: 
mint a bolti márka, de a fogyasztó tudja, hogy a márkás mosószer jól fog működni.
Nem lenne olyan hatalmas márka, ha nem működne a módszer. Még jobb példa erre
a fájdalomcsillapítók és más vény nélküli gyógyszerek. A márkátlan
gyógyszer pontosan ugyanaz a termék, mint a márkás, ugyanolyan összetevőkkel.
Ha másmilyenek lennének, nem nevezhetnék ugyanannak a gyógyszernek.
Az Advil és az átlagos ibuprofen teljesen ugyanaz a termék
ugyanolyan összetevőkkel. De az emberek mégis a drágább Advilt veszik meg.
Egyszerűbb azt választani, amit mindenki más. A fogyasztó általában kevésbé szereti
megvenni az olcsóbb, márkátlan gyógyszert. Akkor ez azt jelenti, hogy mindig csak a
márkátlan gyógyszert vedd meg? Nem feltétlenül. Egy, a Cincinnati Egyetem által készített tanulmányban

Dutch: 
Parkinson-patiënten twee soorten medicijnen, waarvan over één van de twee werd gezegd dat die het duurdere
merk medicijnen waren en de andere het goedkopere generieke merk medicijnen. Na het innemen van de zogenaamd
duurdere medicijnen, hadden de patiënten een 28% grotere verbetering in motoriek dan na
het nemen van de zogenaamd goedkopere medicijnen, terwijl in werkelijkheid beide injecties
gewoon een zoutoplossing waren. De verwachtingen van de medicijnen van het merk waren hoger, waardoor de
patiënten zich beter voelden door het placebo-effect. Soms zorgt meer geld uitgeven er dus voor dat
je je beter voelt. De andere veelgebruikte psychologische methode die
wordt gebruikt in marketing is de klassieke conditionering. Het idee achter deze techniek kwam
van een studie uitgevoerd door de Russische psycholoog Ivan Pavlov rond 1890. Pavlov merkte op dat
zijn honden begonnen te kwijlen wanneer hij de kamer in kwam, zelfs wanneer hij geen

Hungarian: 
Parkinson-kóros betegek két gyógyszert kaptak: egy drágább, márkás gyógyszert
és egy olcsóbb, márkátlant. A drágább gyógyszer
bevétele után, a betegek 28%-kal jobban funkcionáltak, mint az
olcsóbb gyógyszer után, amikor valójában mindkét injekció csak
sóoldat volt. Az elvárások nagyobbak voltak a márkás gyógyszernél, így hát
a placebo-hatás miatt a betegek jobban érezték magukat. Tehát ha többet költesz, néha
jobban fogod érezni magad. A másik gyakori pszichológiai módszer neve
'klasszikus beidegződés'. A technikát
Ivan Pavlov orosz fiziológus találta ki az 1890-es években. Pavlov észrevette, hogy
a kutyái nyáladzani kezdtek, amikor ő belépett a szobába, még ha nem is

English: 
drugs, one of which they were told was a more
expensive, name brand drug, the other being
a less expensive, off brand drug.
After taking the supposedly more expensive
drug, the patients had a 28% greater increase
in motor skills than after having taking the
supposedly cheaper drug, while in reality
both the injections were just saline solution.
The expectations were higher for name brand
drug, therefore the patients felt better because
of a placebo effect.
So sometimes spending more will make you feel
better.
The other common psychological method used
in marketing is the “classic conditioning”
method.
The idea behind this technique came from a
study done by Russian physiologist Ivan Pavlov
in the 1890s.
Pavlov noticed that his dogs would start to
salivate whenever he would enter the room
even if he didn’t have food.

Hungarian: 
volt nála étel. Ez azért volt, mert a kutyák arra számítottak, hogy ételt kapnak,
hiszen akárhányszor Pavlovnál valóban volt étel, ugyanebbe a szobába lépett be.
Pavlov elhatározta, hogy mindig csenget egyet, amikor megeteti kutyáit. Egy idő után
a kutyák, amikor a csengőt meghallották, elkezdtek nyáladzani. Ez azért volt,
mert a kutyák megtanulták a csengő hangját az ételhez csatolni. Megvolt
bennük az étel elvárása. Ugyanez működik az embereken.
A márkák megpróbálnak bizonyos érzéseket, reakciókat vagy képeket hozzácsatolni termékeikhez.
Ha a reklámokban bizonyos képeket mutatnak a termékükkel együtt,
a fogyasztó tudat alatt a képeket a márkához csatolja. A legjobb ebben a technikában, hogy
mindig működik. Nem számít, mennyire próbálod kizárni a reklámokat,
ha már látod őket, akkor a tudatalattid már összekapcsolja őket.

Dutch: 
eten bij zich had. Dit kwam doordat de honden verwachtten dat zij eten zouden krijgen wanneer
Pavlov de kamer in kwam, omdat telkens als hij eten had, hij de kamer in kwam.
Pavlov besloot om steeds een bel te luiden wanneer hij eten gaf aan zijn honden en na een tijdje
begonnen de honden te kwijlen wanneer ze het geluid van de bel hoorden. Dit komt doordat
de honden waren getraind om het geluid van de bel te associëren met het krijgn van eten. Ze waren getraind
om de verwachting van eten te hebben. Hetzelfde psychologische principe werkt bij mensen.
Merken zullen proberen om bepaalde gevoelens, reacties of beelden te associëren met hun
product. In hun reclames laten ze bepaalde beelden zien in combinatie met hun product,
zodat de consument onbewust die beelden in verband brengt met het product. Het beste aan deze
techniek is dat het altijd werkt. Hoezeer je ook probeert om de reclame te negeren,
zo lang je ze kunt zien, zul je onbewust de twee beelden met elkaar in verband brengen.

English: 
This was because the dogs had an expectation
that they would receive food when Pavlov came
into the room because every time he did have
food he would walk into the room,.
Pavlov decided to start ringing a bell whenever
he gave food to his dogs, and after a while
the dogs would, whenever they heard the sound
of a bell, start salivating.
This is because the dogs were trained to associate
the sound of the bell with food coming.
They were trained to have the expectation
of food.
The same psychological principle works with
humans.
Brands will try to have certain feelings,
reactions, or images associated with their
product.
If in their advertisements they show certain
images in conjunction with their product,
the consumer will subconsciously relate the
images to the product.
The best part of this technique is that it
always works.
No matter how much you try to block out the
advertisements, as long as you see them, you
will start to subconsciously relate the two
images.

Dutch: 
Automerken zijn de grootste daders van het gebruik van deze stiekeme techniek. Hun reclames hebben bijna nooit
iets te maken het de daadwerkelijke auto, maar gaan over iemand die de auto bestuurt. Luxe
automerken zullen mensen in pak laten zien, die aankomen bij een rode loper, terwijl een SUV-reclame
een avontuurlijk uitziend koppel zal tonen met kajaks en fietsen op sleeptouw, rijdend op een
zandweg. Inmiddels koop je nauwelijks meer een auto, maar een manier van leven. Je koopt
het beeld van iemand die naar gala's gaat, of zijn weekend spendeert aan
avontuurlijk zijn. De auto maakt nauwelijks wat uit, het is het beeld dat je koopt.
Misschien wel het grootste reclamesucces van
de afgelopen tijd is het Beats koptelefoons. Beats heeft zo'n 27% van de totale markt van 1.8 miljard dollar,
ondanks dat zij, waar de meesten het over eens zijn, slechts matig klinkende koptelefoons maken.

English: 
Car brands are the biggest culprit of using
this sneaky technique.
Their advertisements rarely have anything
to do with the actual car, but rather about
someone driving the car.
Luxury car brands will show people in black
tie pulling up to a red carpet event, while
suv advertisements will show some adventurous
looking couple with kayaks and bikes in tow
driving on some dirt road.
At this point you’re barely buying a car,
but rather a lifestyle.
You’re buying into the image of being someone
that goes to black tie events, or spends their
weekends being adventurous.
The car barely matters at that point, it’s
the image that you’re buying.
Perhaps the greatest advertising success in
recent memory is the beats headphones brand.
Beats controls 27% of the $1.8 billion headphone
market, despite making, what are generally
agreed upon to be mediocre sounding headphones.

Hungarian: 
Az autómárkák használják ezt az alattomos technikát a legtöbbet. A reklámjaik ritkán
szólnak magáról az autóról, sokkal inkább az autót vezetőről.
A luxuskocsi-márkák gyakran mutatnak öltönyös embereket a vörös szőnyegen, míg az utcai terepjárók
reklámai kalandor párokat mutatnak kajakokkal és kerékpárokkal felszerelkezve valami földúton.
Ekkor már nem is igazából autót veszel, hanem életstílust.
Az öltönyös események vagy kalandos hétvégék képét veszed meg.
Az autó már alig számít, csak a kép.
Talán a mai idők legnagyobb reklámozási sikere
a Beats fejhallgató-márka. A Beats 27%-os részesedést élvez az 1.8 milliárd dolláros fejhallgató piacon,
annak ellenére, hogy a legtöbb kritikus szerint átlagos hangzású fejhallgatókat gyártanak.

English: 
The New York Times reported that the actual
manufacturing cost of Beats headphones, which
sell for upwards of 250 dollars, is about
14 dollars.
The reason Beats are considered such a premium
product is because of their marketing and
brand image.
From the beginning, Beats spent a huge amount
of money to pay for celebrity sponsorships.
All the most famous athletes were wearing
Beats in their interviews, so the consumer
started to get the idea that these are these
were fashionable, high priced headphones.
The high price; solid, heavy materials; sturdy
packaging; and celebrity endorsements all
raised people’s expectations, and likely
psychologically made the headphones sound
better, just like with the name brand medicines.

Hungarian: 
A New York Times szerint a Beats-füleseket, melyek akár 250 dollárért is elkelhetnek,
valójában 14 dollárba kerül legyártani.  A Beats mégis
prémium terméknek számít a marketing és márkaképük miatt. A kezdetektől fogva
hatalmas pénzeket költöttek celeb-szponzorokra. Az összes híres atléta
Beatset viselt az interjúkon, ezért a fogyasztó is elhitte, hogy
stílusos, magas árú fejhallgatókról van szó. A magas ár, a kemény, nehéz anyag
komoly csomagolás; és a hírességek ajánlásai mind megemelték az emberek elvárásait és valószínüleg
pszihologiailag jobb hangzásuvá tette a fejhallgatókat, pont, mint a márkaneves gyógyszerek esetében.

Dutch: 
Volgens de New York Times zijn de productiekosten van Beats koptelefoons, die
verkocht worden voor zoveel als 250 dollar, slechts zo'n 14 dollar zijn. De reden dat Beats wordt gezien
als een groot merk, is vanwege hun marketing en merkbeeld. Vanaf het begin heeft
Beats een hoop geld gespendeerd aan sponsoring van bekende mensen. Alle meest beroemde
atleten droegen Beats tijdens hun interviews, dus de consument begon te denken dat
dit modieuze, dure koptelefoons waren. De hoge prijs, solide, zware materialen;
robuuste verpakking en goedkeuring van bekende mensen liet de verwachtingen stijgen en hebben waarschijnlijk
psychologisch de koptelefoons beter laten klinken, net als met de medicijnen.
