
Bulgarian: 
Сега ще говорим за една от
най-значимите фигури
в цялата човешка история,
и това е Сидхарта Гаутама,
който по-късно става известен
като Буда, приеман от будистите 
за пробуден или просветен.
Преди да се запознаем с живота му,
нека да помислим за
обстоятелствата, в които той е роден.
Виждаме от тази времева линия, че 
повечето изчисления показват, че
раждането му е около 563 г. пр.н.е., 
въпреки че има някои
историци, които смятат, че
може да се е родил около
100, 150 години след това.
Но по един или друг начин, това 
би било близо до края на
Ведическия период.
А ведическият период е кръстен 
на Ведите,
тези хиндуистки текстове, написани 
от онези индо-арийци,
дошли в Индия, както вярват
повечето историци,
около 1500 пр.н.е., или 
може би преди това.
До времето на раждането на Сидхарта
индуизмът наистина започва 
да се оформя.
Много от нещата, които сега 
бихме разпознали като
съвременна индуистка практика,
вече съществуват.

English: 
- [Sal] We're now
going to talk about one of
the most significant figures
in all of human history,
and that is Siddhartha Gautama,
who would later be known
as Buddha, as the awakened
one, or the enlightened one.
Now before we get into his life,
let's think about the
context in which he was born.
So we see from this timeline,
most accounts place his
birth at around 563 BCE,
although there are some
historians who think that he
might have been born about
100, 150 years later than that.
But either way, that
would've been near the end of
the Vedic Period.
And the Vedic Period is
named after the Vedas,
these Hindu scriptures
written by those Indo-Aryans
who came into India,
most historians believe,
around 1500 BCE, or maybe before that.
Now by the time of Siddhartha's birth,
Hinduism was really
starting to take shape.
Many of the things that
we would now recognize as
modern day Hindu practice already existed.
And he was born into that world.

Polish: 
Porozmawiamy teraz o jednej
z najznamienitszych postaci w historii ludzkości,
o Siddharcie Gautamie, znanym później jako Budda,
jako przebudzony lub jako oświecony.
Zanim omówimy jego życie,
pomyślmy, jak wyglądał świat, gdy na niego przyszedł.
Jak widzimy na osi czasu, większość sprawozdań
umiejscawia narodziny około 563 r. p.n.e., choć niektórzy
historycy myślą, że mógł się urodzić
100, 150 lat później.
Tak czy inaczej, byłoby to blisko końca
okresu wedyjskiego.
Okres wedyjski nazwę zyskał od Wed,
tych pism hinduistycznych napisanych przez Indoariów,
przybyłych do Indii, według większości historyków,
około 1500 r. p.n.e. może wcześniej.
W momencie narodzin Siddharthy
hinduizm był już całkiem ukształtowany.
Wiele z rzeczy rozpoznawalnych
jako praktyki dzisiejszego hinduizmu już istniało.
I na taki świat przyszedł.

Polish: 
Na tej mapie widzicie ważne miejsca
z życia Buddy.
Urodził się w Lumbini, na południu dzisiejszego Nepalu,
medytował w Bodh Gaja pod drzewem Bodhi,
gdzie osiągnął oświecenie.
Po raz pierwszy głosił w mieście Sarnath
a ostatecznie zmarł w Kusinagar.
Dla dzisiejszych buddystów wciąż
są to ważne miejsca pielgrzymek.
Narodził się więc, według tradycji, w Lumbini.
Jego matka nieoczekiwanie urodziła w podróży
w Limbini.
Wkrótce potem matka zmarła, wychowywała go ciocia,
ale jego ojciec według niektórych sprawozdań
jest królem, wodzem, zapewnia młodemu Siddharcie
Gautamie dobre, bogate życie pod kloszem.
Tak żyje do 20 roku życia,
żeni się, ma dziecko.
Ale w wieku 29 lat opuszcza kompleks.

English: 
Now on this map here you
see the major sites of
Buddha's life.
He's born in Lumbini,
modern day southern Napal,
he eventually meditates at
Bodh Gaya under the Bodh tree
where he reaches enlightenment.
He does his first preaching at Sarnath,
and then he eventually dies at Kushinagar.
And to modern Buddhists,
these are still considered
major pilgrimage sites.
So he's born, according
to tradition, at Lumbini.
His mother is in transit
and born along the way
at Lumbini.
His mother dies shortly afterwards,
he's raised by his aunt,
but his father in some accounts is a king,
a chieftain, and he's able
to give the young Siddhartha
Gautama a very good,
a very sheltered life.
And this life continues into his 20s,
he's able to get married, have a child.
But at the age of 29 he's
able to leave the compound.

Bulgarian: 
И той е роден в този свят.
На тази карта ще видиш основните
места, на които е протекъл
животът на Буда.
Той е роден в Лумбини, 
днешен южен Непал,
Той медитирал под легендарното
смокиново дърво Бодхи,
където стига до просветление.
Той прави първата си 
проповед в Сарнат,
а след това накрая той умира 
в Кушинагар.
Що се отнася до съвременните 
будисти, те още ги смятат
за свещени места за поклонение.
Така че той е роден, според
традицията, в Лумбини.
Майка му пътувала
и ражда по пътя за Лумбини.
Майка му умира малко след това,
и той е отгледан от леля си,
но баща му, който според някои е цар,
владетел, той успял да даде 
на младия Сидхарта
Гаутама много добър,
много спокоен живот.
И този живот продължава 
и през 20-те му години,
успява да се ожени, да има дете.
Но на възраст от 29 той е
в състояние да напусне родното място.

English: 
He's able to see the world
as it really is outside of
this world that his father
has created for him,
and he sees old age, he sees
sickness, he sees poverty,
and this creates a lot of
consternation in Siddhartha.
He wonders why this is so,
why is there this suffering
in the world?
And so he decides, once again, at age 29,
to seek the truth, to try
to understand the universe
as it is.
And remember, this is in
India where it was common
practice for religious
ascetics to go off into the
woods and to meditate about
the true nature of reality,
try to obtain moksha.
So he goes and follows that same practice.
And for six years, he is
going through the woods,
he's wandering, he's left all
of his possessions behind,
he has left his family behind.
He famously starts off
trying to go in the mold
of these Hindu ascetics,
letting go of everything,
including trying to deprive
the body of food and water,
and he almost kills himself.

Polish: 
Dostrzega realny świat poza tym
światem stworzonym dlań przez ojca,
widzi starość, widzi choroby, widzi biedę,
a to wprawia Siddharthę w wielką konsternację.
Zastanawia się dlaczego, dlaczego istnieje cierpienie
na świecie.
Decyduje, powtórzmy, ma 29 lat,
szukać prawdy, spróbować zrozumieć wszechświat
jakim jest.
I pamiętajcie, w Indiach powszechną
praktyką religijną ascetów było pójść
w las i medytować nad prawdziwą naturą rzeczywistości,
próbować osiągnąć mokszę.
I tak wyrusza i robi podobnie.
Przez sześć lat podróżuje przez lasy,
podróżuje, zostawił cały swój dobytek,
zostawił swoją rodzinę.
Spróbował naśladować hinduskich
ascetów, pozbyć się wszystkiego,
w tym pozbawiać ciało żywności i wody
i prawie zginął.

Bulgarian: 
Той е в състояние да види света
такъв, какъвто наистина е, различен
от този свят, който баща му
е създал за него.
Той вижда старостта, той вижда
болестите, той вижда бедността,
и това всява ужас в Сидхарта.
Той се чуди защо това е така,
защо има такова страдание в света?
И така, той се посвещава, 
бил е на 29 годиини по това време,
на търсене на истината, за да се опита
да се разбере Вселената такава, каквато е.
И не забравяй, че това е в Индия, 
където е обичайна
практика религиозните аскети
да излизат в гората
и да медитират за истинската 
същност на реалността,
да се опитват да достигнат мокша.
Така че той отива и следва 
същата тази практика.
В продължение на шест години 
той се лута по горите,
скита, оставя всичките си притежания, 
изоставя семейството си.
Започва да се опитва 
да навлезе в състоянието
на тези индуски аскети, 
да се откаже от всичко,
включително лишава
тялото си от храна и вода
и почти се самоубива.

Polish: 
Lecz w końcu w wieku 35 lat dotarł
do miasta Gaja, dzisiejszego Bodh Gaja.
Tutaj medytował pod świętym drzewem figowym,
później znanym jako drzewo Bodhi.
Medytował przez siedem dni.
Siódmego dnia uderzyło go,
miał objawienie, przebudził się, powiedzmy.
W tradycji buddyjskiej od tego momentu
stał się Buddą, przebudzonym.
Przez następne 49 dni z nikim nie rozmawiał,
ale w końcu poszedł do Sarnathu.
W parku jeleni ponownie napotyka pięciu ze swoich dawniejszych
naśladowców. którzy przestali za nim iść.
Ale teraz widzą zmianę w Siddharcie,
stał się Buddą.
Wyjaśnia im, co widział,
co odkrył.

English: 
But then eventually, at age
35, he makes his way to the
town of Gaya, now known as Bodh Gaya.
And over there he meditates
under a sacred fig tree,
later known as the Bodhi tree.
And he meditates there for seven days.
And on the seventh day, it strikes him,
he has a revelation, he
awakens, so to speak.
And according to Buddhist
tradition, from that moment
he becomes the Buddha,
or the awakened one.
And for the next 49 days he
makes no contact with anyone,
but he eventually makes
his way to Sarnath.
And at a deer park there he
re-encounters five of his
previous followers and
they had given up on him.
But now they see that
there's a change in Siddhartha,
now the Buddha.
And he begins to explain
to them what he has seen,
what he has discovered.

Bulgarian: 
Но накрая, на 35 години, 
той се отправя към
град Гая, известен като Бод Гая.
И там той медитира 
под свещената смокиня,
по-късно известна като дървото Бодхи.
И той медитира там 
в продължение на седем дни.
На седмия ден той получава
просветление,
има откровение, той се събужда, 
така да се каже.
И според будистката
традиция, от този момент
той се превръща в Буда,
или познат още като „пробуденият“.
И за следващите 49 дни той
не общува с никого,
но в крайна сметка той 
се отправя към Сарнат.
И в един парк с елени
той се среща отново с петима от
предишните си последователи, 
които са се отказали от него.
Но сега виждат, че има 
промяна в Сидхарта,
сега познат като Буда.
И той започва да им обяснява
какво е видял,
и какво е открил.

English: 
This is a quotation from the
Dhammacakkappavattana Sutta,
what is was called in the Pali language,
which was the language of Buddha's time.
And it can be translated as
Setting the Wheel of Dhamma,
which is another word for
Dharma, the (mumbles) word
Dharma, in motion.
And Dhamma in Hinduism
means this cosmological law.
What you should follow in your life.
Dhamma in Buddhism, or Dharma
in Buddhism can mean that,
but it can also mean the
teachings of Buddha and the
Dhammacakkappavattana Sutta.
The sayings of Buddha at
Sarnath are considered to be
his first teachings to his followers.
"There are these two
extremes that are not to be
"indulged in by one who has gone forth.
"Which two?
"That which is devoted
to sensual pleasure with
"reference to sensual
objects: base, vulgar, common,
"ignoble, unprofitable;
and that which is devoted
"to self affliction: painful,
ignoble, unprofitable.
"Avoiding both of these
extremes, the middle way

Bulgarian: 
Това е цитат от 
Дхармачакра-правартана-сутра,
както е била наречена на езика "пали",
което е езикът, говорен
 по времето на Буда.
И може да бъде преведено като 
"завъртане на Колелото на Дхамма“,
което е друга дума за Дхарма,
привеждане на Дхарма в движение.
Дхарма в индуизма
представлява този космологичен закон.
Какво трябва да следвате в живота си.
Дхамма в будизма, или Дхарма,
може да означава това,
но това може да означава и
учението на Буда и на
Дхармачакра-правартана-сутра.
Проповедта на Буда в
Сарнат се счита за
първата му проповед
към неговите последователи.
"Има две крайности, 
които не трябва
да следва този, 
който е пристъпил напред.
Кои две?
Първата е склонността 
към плътско удоволствие
към всяка похот, низка, вулгарна,
пошла, безсмислена; и втората е
склонността към самоизтощение, 
тежко, позорно и безсмислено.
Избягването на тези крайности,
средният път

Polish: 
Oto cytat z Dharmaczakraprawartany Sutty,
jak to się zwie w języku pali,
języku czasów Buddy.
Można to przetłumaczyć jako "wprawienie w ruch koła Dhammy",
inaczej Dharmy, wprawienie w ruch
koła Dharmy.
I Dhamma w hinduiźmie oznacza kosmologiczne prawo.
To, co powinieneś robić w życiu.
Dhamma w buddyźmie lub Dharma może znaczyć to samo,
ale może też oznaczać nauki Buddy
i Dharmaczakraprawartanę Suttę.
Słowa Buddy w Sarnathu są uważane
za pierwsze nauki do jego uczniów.
Oto są dwie skrajności, za którymi
nie powinien podążać człowiek, który porzucił świat.
Jakie?
Z jednej strony nie należy sobie folgować bez ograniczeń
jest to bowiem zachowanie niegodne, próżne, przyziemne,
Z drugiej strony należy zaś unikać umartwiania,
jest ono bowiem bolesne, bezużyteczne i nie przynosi korzyści.
Unikająca obu skrajności droga środka

English: 
"leads to calm, to direct
knowledge, to self-awakening,
"to Unbinding."
So this is considered to
be Buddha's first reference
to the notion of the middle way.
And what's interesting here,
he's saying things that
are consistent with many
of the Hindu ascetics
of the time.
That you shouldn't devote
yourself to sensual pleasure,
with reference to sensual
objects, base, vulgar,
common, ignoble.
But he's also saying that
you shouldn't go the other
extreme either.
You shouldn't devote
yourself to self-affliction,
painful, ignoble, unprofitable.
That, too, is not going
to lead to the truth.
He says, avoid both of these
extremes, the middle way.
Now in the Dhammacakkappavattana
Sutta he goes on
to describe what are known
as four noble truths.
"Now this, monks, is the
noble truth of suffering,"
or dhukka, "Birth is
suffering, aging is suffering,
"death is suffering:
sorrow, lamentation, pain,

Polish: 
prowadzi ku spokojowi umysłu, wyższej mądrości, pełnemu oświeceniu,
ku nirwanie.
Uważa się, że tu po raz pierwszy Budda wspomniał
o pojęciu drogi środka.
I co ciekawe, po części mówi zgodnie
z wieloma hinduskimi ascetami
tamtych czasów.
Że nie powinieneś się oddać przyjemnościom,
że są niegodne, próżne,
przyziemne.
Ale mówi też, że nie powinieneś podążąć
za drugą skrajnością.
Nie należy oddawać się umartwianiu,
bolesnemu, bezużytecznemu.
Że to również nie prowadzi do prawdy.
Mówi, by unikać obu skrajności, kroczyć drogą środka.
Dalej w Dharmaczakraprawartanie Sutcie
opisuje tak zwane cztery Szlachetne Prawdy.
"Oto, o mnisi, Szlachetna Prawda o cierpieniu" - lub duhkha -
"Narodziny są cierpieniem, starzenie się jest cierpieniem,
śmierć jest cierpieniem; rozpacz, lament, ból

Bulgarian: 
води до покой, до точно
знание, до самостоятелното пробуждане,
до освобождаване."
Това се счита за първата 
споменаване от Буда
на понятието за средния път.
Интересното тук е, че
той казва неща, които
са в съответствие с думите на много
индуистки аскети по онова време.
Да не се посвещаваш на желанието
за чувствени удоволствия,
на чувствени предмети, 
пошли, вулгарни, низки, позорни.
Но той казва също да не се отива 
също и към другата крайност.
Човек  не трябва да се оставя 
на склонността за самоизтощение,
тежко, позорно и безсмислено.
Това също няма
да те доведе до истината.
Той казва да се избягват и двете
крайности, Средния път.
В Дхармачакра-правартана-сутра
 той продължава,
за да опише това, което е познато,
като четирите благородни истини.
"Сега това, монаси, е благородната 
истина за страданието
или дуккха, " раждането е страдание, старостта е страдание,
смъртта е страдание, скръбта, 
тъгата, мъката,

Bulgarian: 
унинието и отчаянието 
са страдание.
Обединението с неприятното 
е страдание,
раздялата с прятното е страдание,
Неполучаването на желаното 
е страдание."
Така в първата благородна истина
той описва тази представа
за дуккха, това понятие за страдание.
И по-късно той се връща обратно,
за да го разшири.
Казва, че това не са просто
традиционните представи за скръб,
плач, болка, страдание,
но също така и опитът ни
да желаем или да преследваме нещо, 
което е преходно по природа,
това в крайна сметка 
ще донесе дуккха или страдание.
"И това, монаси, е благородната истина 
за произхода на страданието.
Копнежът, силното желание, 
което поражда
прераждане, съпроводено 
от страст и наслада,
наслаждаване на това и онова –
 желание за
сетивно удоволствие, желание за съществуване,
желание за несъществуване. "
Така че причината за
страданието е тази жажда.
Жаждата за тези непостоянни неща.
"И това, монаси, е
благороднаjd истина за края

Polish: 
i napięcie są cierpieniem.
Powiązanie z niechcianym jest cierpieniem,
rozłącza z upragnionym jest cierpieniem;
nie osiągnięcie pożądanego jest cierpieniem."
Pierwsza Szlachetna Prawda więc opisuje
duhkhę, to pojęcie cierpienia.
Dalej je poszerza.
Mówi, że to nie tylko tradcyjne pojęcie żałości,
rozpaczy, bólu, ucisku, lecz też próba
osiągnięcia czegoś, co jest ulotne,
to też prowadzi do duhkha, lub cierpienia.
"Oto, mnisi, jest Szlachetna Prawda o Powstawaniu Cierpienia,
pragnienie, które tworzy stawanie się -
któremu towarzyszy namiętność i zachwyt,
znajdujące rozkosz tu i tam -
pragnienie zmysłowej przyjemności, pragnienie stawania się,
pragnienie niszczenia się."
Czyli powodem cierpienia jest pragnienie.
Pragnienie rzeczy ulotnych.
"Oto, mnisi, jest Szlachetna Prawda o Wygaśnięciu Cierpienia,

English: 
"distress, and despair are suffering.
"Association with the
unbeloved is suffering,
"separation from the loved is suffering.
"Not getting what is wanted is suffering."
So the first noble truth,
he's describing this notion
of dhukka, this notion of suffering.
And later on he goes to expand on it.
Saying it's not just
traditional notions of sorrow,
lamentation, pain, distress,
but it's also trying to
desire or pursue anything
that is temporary in nature
will eventually lead to
dhukka, or suffering.
"And this, monks, is the
noble truth of the origination
"of suffering, the craving
that makes for further
"becoming -- accompanied
by passion and delight,
"relishing now here, and
now there -- craving for
"sensual pleasure, craving for becoming,
"craving for non-becoming."
So that cause of the
suffering is this craving.
Craving for these impermanent things.
"And this, monks, is the
noble truth of the cessation

Bulgarian: 
на страданието : пълното прекратяване 
на същото това желание,
отказване от него, напускане, 
освобождаване и отделяне от желанието. "
Тук той казва: "Вижте,
не е нужно да страдате,
има начин да се избегне това."
И това е по същество 
да се спре това желание.
Това е третата благородна истина.
"И това, монаси, е
благородната истина за пътя,
водещ до края на страданието."
Какъв начин на живот да водите,
за да се избавите от това страдание?
"Това е този благороден
осмократен път",
който е още една концепция,
която е цитирана много в
Будизма, това понятие за
тези осем неща, които
трябва да направиш, за да се
избавиш от това страдание,
от този дуккха, от този стремеж:
"правилен възглед, правилен стремеж,
правилно говорене, правилно действие,
правилен начин на живот, 
правилно усилие, правилно мислене
и правилна концентрация."

English: 
"of suffering: the remainderless
fading and cessation,
"renunciation, relinquishment, release,
"and letting go of that very craving."
So here he's saying, "Look,
you don't have to suffer,
"there's a way to escape from it."
And it's essentially to stop that craving.
That's the third noble truth.
"And this, monks, is the
noble truth of the way of
"practice leading to the
cessation of suffering."
So, how do you actually
practice life in way
that you can seize this suffering?
"Precisely this Noble Eightfold Path,"
which is another concept
which is quoted a lot in
Buddhism, this notion of
these eight things that
you need to do in order to
escape from this suffering,
from this dhukka, from this craving.
"Right view, right resolve,
right speech, right action,
"right livelihood, right
effort, right mindfulness,
"and right concentration."

Polish: 
całkowite zaniknięcie i ustanie,
wyrzeczenie się, zaniechanie, wyzwolenie,
puszczenie pragnienia".
Tutaj mówi: Słuchajcie, nie musicie cierpieć,
jest droga ucieczki".
Wystarczy przestać pragnąć.
To Trzecia Szlachetna Prawda.
"Oto, mnisi, jest Szlachetna Prawda o
Ścieżce Prowadzącej do Ustania Cierpienia".
Czyli co konkretnie trzeba robić,
by pozbyć się tego cierpienia.
"Dokładnie ta Szlachetna Ośmioraka Ścieżka" -
kolejny koncept często cytowany w buddyźmie,
pojęcie, że jest osiem rzeczy,
które trzeba robić, by wydostać się z cierpienia,
z duhkhki, z pragnienia.
"Właściwy pogląd, właściwe postanowienie, właściwa mowa, właściwe działanie,
właściwy żywot, właściwe dążenie, właściwe skupienie,
właściwa medytacja".

Bulgarian: 
Това е цитат от Дхамапада,
което може да се тълкува
като път към Дхамма.
Буда казва: "Всичко, което ние сме, 
е резултат на това, което си мислим:
основава се на нашите мисли, 
съставено е от нашите мисли."
Това е основна идея в будизма.
Че това понятие за отделеност,
това е само благодарение 
на нашите мисли,
всичко се случва в нашия ум.
Физичната реалност, за която 
си мислиш, че някак си е
по-трайна от преходните мисли,
всичко се случва в твоята мисъл,
всичко се случва в твоя ум и 
разделението наистина е една илюзия.
И още веднъж, много подобна идея 
на това, което виждаме в
Упанишадите.
Сега една последна мисъл, която Буда
 преподава през целия си живот.
Той умира в Кушинагар,
едно от четирите святи места, 
които видяхме на картата.
Истинското широко
разпространение на будизма,
особено извън Индия, 
е по времето на император Ашока,

English: 
This comes from the Dhammapada,
which you can interpret
as the path to dhamma.
And Buddha says, "All that
we are is the result of
"what we have thought: it
is founded on our thoughts,
"it is made up of our thoughts."
Which is a core idea in Buddhism.
That this notion of separateness,
this is just due to our thoughts,
it's all happening in our mind.
The psychical reality
that you think is somehow
more permanent than
the transient thoughts,
it's all happening in your thought,
it's all happening in your
mind and the separateness
is really an illusion.
And once again, very similar
idea to what we see in the
Upanishads.
Now one final idea, Buddha
taught throughout his life,
and eventually dies at Kushinagar,
which is one of those four
pilgrimage sites that we
saw on that map.
But really accelerated
the spread of Buddhism,
especially beyond India,
was the reign of the emperor

Polish: 
To pochodzi z Dhammapady, co można zrozumieć
jako drogę do Dhammy.
Budda mówi: "To, czym jesteśmy, jest rezultatem
tego, co myślimy: tego podstawą są nasze myśli,
jest ukształtowane z naszych myśli".
To jest centralna idea w buddyźmie,
że to pojęcie odrębności,
jest tylko wskutek naszych myśli,
że wszystko dzieje się w naszym umyśle.
Psychiczna rzeczywistość, że myślisz, jest jakoś
bardziej stała niż ulotne myśli,
wszystko się dzieje w myślach,
wszystko się dzieje w umyśle i odrębność
jest w rzeczywistości iluzją.
Ponownie, bardzo podobna myśl do tej z
Upaniszadów.
Ostatnia myśl, Budda uczył przez całe życie
i ostatecznie zmarł w Kushinagar,
jednym z tych celów pieglrzymek,
które były na mapie.
Ale prawdziwym dopalaczem w szerzeniu buddyzmu,
szczególnie poza Indie, były rządy cesarza

English: 
Ashoka during the Maurya Empire.
And we talk about Ashoka, we
have a whole video on him,
but he eventually converts to
Buddhism and he sponsors it,
he builds temples, and he
sponsors missionaries to
spread Buddhism from Europe
all the way to China.
And so Buddha was obviously
the central figure,
but Ashoka was the accelerant
that spread Buddhism
to the world.

Bulgarian: 
по време на империята Мауриа.
Говорили сме за Ашока, имаме
голям видео материал за него.
Той приема будизма
 и го разпространява,
той изгражда храмове и 
спонсорира мисионери, които да
разпространяват будизма 
от Европа чак до Китай.
И така Буда е очевидно
централна фигура,
но Ашока е катализаторът на 
разпространението на будизма
по света.
Преведено от екипа на "Образование без раници" 
с подкрепата на посолството на САЩ в България

Polish: 
Aśoki za imperium Maurjów.
Mówiliśmy o Aśoce, mamy cały film o nim,
nawrócił się na buddyzm i był sponsorem,
wznosił świątynie, sponsorował misjonarzy
szerzących buddyzm od Europy aż po Chiny.
I Budda jest oczywiście główną postacią,
ale Aśoka był dopalaczem dla szerzenia buddyzmu
na świecie.
