Om jag har ett stort kontor då
har jag ofta
problem med att få bra WiFi
täckning överallt.
Om jag har problem med
täckningen då har jag
troligtvis
också problem med nöjda
medarbetare eftersom de
gnäller över
att de inte har täckning.
Så låt oss lösa det här
problemet en
gång för alla i det andra
avsnittet av vår genomgång
av Zyxel Nebula där vi kollar
på hur vi får
perfekt WiFi täckning
överallt.
Välkomna tillbaka till den här
Zyxel Nebula
genomgången i det här
avsnittet ska vi alltså
se till att vi med hjälp av
Nebula accesspunkter
eller för den delen någon
annan accesspunkt den
informationen som
vi kommer att gå igenom här är
ganska allmängiltig för
alla sådana här accesspunkt
system i alla fall.
Se till hur vi använder dem för
att få perfekt WiFi täckning.
Det första vi måste tänka på är
att metoden
som vi använder för att få
wifi täckning överallt.
Det är egentligen samma metod
som vi använder när vi
Ljussätter i
våra kontor eller hem för den
delen om
vi vill belysa upp vårt
kontor.
Då sätter vi inte en super
stark lampa
mitt på kontoret och förväntar
oss att den ska kunna
lysa upp precis allting.
Det låter helt orimligt att den
skulle kunna göra det.
Och egentligen är det precis
lika
orimligt att en accesspunkt
ska kunna ge
WiFi täckning överallt.
Om nu inte kontoret är
pyttepyttepytteliten kan
det göra det men annars så kan
inte en enskild
accesspunkt ge WiFi täckning
överallt hur stark den än är
möjligtvis så kommer man kunna
snappa upp signalen
men det kommer inte vara någon
signal
som du vill arbeta med.
För även om accesspunkt kan
sända ut
starkt så kan inte klienterna
våra mobiltelefoner
surfplattor och datorer svara
så starkt tillbaka.
Dessutom är det så att om vi
skulle försöka
att på det här sättet få wifi
täckning överallt
på hela kontoret då hade vi
haft många klienter
som är långt bort från
accesspunkter och om de
är långt bort från
accesspunkt.
Då blir data
överföringshastigheten till de
låg
och då kommer de att dra ner
prestandan för
klienterna som är närmare
accesspunkt.
Så den här modellen vill vi
lika
lite som vi inte heller vill
ha en
stor lampa som lyser upp hela
kontoret.
Det är egentligen inte så
konstigt.
I grund och botten är ju wifi
och
ljus samma fysiska för de bara
lite olika frekvenser.
Wifi har fördelen att det kan
gå genom väggar.
Det kan vara ljus också om det
är väldigt väldigt väldigt
väldigt tunna väggar.
Men wifi och ljus är
i grund och botten samma sak
bara lite olika frekvenser.
Vi ska tänka på det på samma
sätt.
I stället för den här dåliga
modellen så sätter
vi några lagom starka
accesspunkter
runt omkring på kontoret så
att vi kan t.ex
.
Ta tre stycken accesspunkter
tillsammans som
samarbetar för att ge täckning
överallt.
Det ger både bättre täckning
bättre
stabilitet och bättre
prestanda både
brukar syfta på två saker Det
blev tre saker i alla fall
bjuder på det sista om vi ska
göra det här med Zyxel Nebula.
Då har vi dessutom lite extra
fördelar.
För det första vi får ett
enhetligt wifi.
Det blir alltså inte så att
accesspunkter i sig skapar
olika trådlösa nätverk.
Våra måste hålla på och byta
mellan vilken
av accesspunkter som jag ska
vara ansluten till.
Med Zyxel Nebula får jag ett
enhetligt
wifi nät som ger täckning
överallt
accesspunkter samarbetar för
att distribuera ut signalen
och det behöver
inte nödvändigtvis bara vara
ett wifi nät.
Om jag till exempel vill ha ett
trådlöst nätverk för
alla som jobbar på kontoret
och ett trådlöst nätverk
för gäster då kan jag låta
samma uppsättning
med accesspunkter distribuera
båda de här wifi näten.
För det andra
Zyxel Nebula använder
de officiella roaming
protokollen 802.11
K, R och V och det är ett
nördigt
sätt att säga att de använder
den standardiserade
lösningen för överlämning
av klienter mellan olika
accesspunkter.
Vi vill ju att det ska vara
helt sömlöst
när vi lämnar en accesspunkt
och kopplar upp oss mot nästa.
I och med att accesspunkter har
stöd
i de officiella protokollen
inte någon lösning som
Zyxel själva hittat på.
Så kommer alla våra klienter
som också stöder
de här protokollen att på ett
väldigt smidigt sätt
kunna Roama mellan de olika
accesspunkter
och det här var en av de
första sakerna som jag testade
med
Zyxel Nebula och som också
gjorde att jag började använda
det själv.
Sedan har vi band styrning
alla accesspunkter
har ju två stycken
frekvensband både 2,4
gigahertz bandet och 5
gigahertz bandet på
2,4 gigahertz bandet får vi
den långa räckvidden
på 5 gigahertz bandet får vi
den höga kapaciteten
och i och med att vi i det här
sammanhanget framför
allt vill bygga ett wifi nät
där vi har mycket god
kapacitet då vill vi putta
över
så många klienter som möjligt
till
just 5 gigahertz bandet och
det
kan vi göra genom att slå på
band styrning i
Nebula Control Center som vi
kollade på i förra avsnittet
och som vi kommer att kolla på
i nästa avsnitt också för
då kommer accesspunkter att
försöka få våra klienter att
ansluta på 5 gigahertz bandet
i
stället för på 2,4 gigahertz
bandet i Nebula.
Utbudet så finns det tre olika
serier
med accesspunkt er.
Vi har de vanliga Nebula
accesspunkter Nebula Flex
och Nebula Flex Pro
accesspunkterna.
Vi kommer i ett kommande
avsnitt att kolla på våra
NEbula Flex
för någonting men i det här
inledande
avsnittet av wifi täckning så
fokuserar vi uteslutande
på Nebula accesspunkterna och
vi kommer att bara
prata om inomhus
accesspunkter.
Det finns faktiskt en utomhus
accesspunkt också men den är
inte relevant
i det här sammanhanget.
Här är de accesspunkter som är
vanliga accesspunkter och
det finns tre stycken  Nap 102
nap 203
och nap 303.
Skillnaden mellan 102 och
203:an och 303:an det är att
102
är en 2 Ströms accesspunkt den
har alltså en teoretisk
möjlighet att överföra upp
till
300 megabit per sekund på 2,4
gigahertz bandet
och 867 megabit per sekund på
5 gigahertz bandet.
De två andra är 3 ströms
accesspunkter
och kan därför överföra i
teorin upp till 450
megabit per sekund 2,4
gigahertz bandet och 1300
megabit per sekund på 5
gigahertz bandet som
ni ser i den här jämförelsen
tabellen och då ser
ni någonting annat som skiljer
mellan de också nämligen
antalet nätverks portar.
Det är inte för att 202 och 303
har någon typ av
linkaggregation där man ska
dra två
nätverks kablar fram till dem
utan alla
dessa har en gigabit per
sekund.
Anslutningar på sig.
Det som är speciellt med 202
och 303
är att de också har en vidare
koppling som gör att jag kan
koppla vidare till exempel i
en
lång korridor från den första
accesspunkt
till någonting annat som inte
ska drivas
via
Power over E thernet, power over ethernet
kommer jag till STAX
men det kan vara en annan
switch som
strömförsörjning via elnätet
som i sin tur
kanske strömförsörjning är en
annan accesspunkt.
Men just Power over ethernet är
sättet som strömförsörjning
dessa accesspunkter 102.
Den levereras visserligen också
med nätadapter men jag tror
inte att
så många av er som kollar på
det här kommer att välja
strömförsörjning
accesspunkter med nätadaptrar
utan ni kommer
använda er switchar.
Era power over ethernet
switchar för strömförsörjning
och då är det så bra
att Nebula accesspunkterna
använder uteslutande de
officiella protokollen för
det.
Alltså det som heter 802.3
AF eller PoE och 802.3
At eller PoE plus.
Det är alltså inte någon egen
lösning som krävs för
strömförsörjning
utan det här är de officiella
protokollen.
Du behöver inte ens ha en
Nebula switch du kan ha vilken
PoE eller PoE plus Switch som
helst för att strömförsörja
dem så länge som de följer de
officiella standarderna
så är det kompatibelt 102:an.
Den klarar sig med vanliga lite
klenare
PoE eller AF standarden medan
de två andra kräver lite högre
effekt och de måste
därför Ström förstöras av
PoE plus Switch eller AT switch.
Kom ihåg att alla PoE plus
switchar och
kan försörja de vanliga PoE
produkterna
och har jag en poe plus switch
så strömförsörjning
alla de här tre typerna av
accesspunkter och
faktum är att alla Nebula
switchar vilket troligtvis
kommer använda har stöd för
PoE Plus
eller 802.3
AT om man vill slänga sig med
konstiga termer.
En annan sak som skiljer mellan
dem är monteringen
102:an som är utformad lite
som en brandvarnare.
Den är bara gjord för att sitta
som med brandvarnare i taket
medan de två andra 203:an och
303:an
antingen kan monteras på
väggen eller
i taket 203:an.
Den har en liten switch som man
kan trycka
till beroende på vilken
konfiguration man vill
använda.
Medans 303:an har en smart
antenn som
anpassar sig själv utifrån hur
man monterar den.
Där har vi också den stora
skillnaden mellan 203:an
och 303:an för om man kolla på
denna jämförelse
tabellen ser ju väldigt lika
ut men 303.
Den har en smartare antenn som
dessutom har högre
antenn vinst och den gör att
man kan få en bättre
signal både skickat och
mottagare.
När jag sätter upp en sådan här
accesspunkt då
ska jag tänka på att den
teoretiska data hastigheten
den ska fördelas mellan alla
klienter
som ansluter så om vi har till
exempel 10
klienter som ansluter till en
av accesspunkter
på 5 gigahertz bandet.
Vi fokuserar bara på 5
gigahertz bandet nu för vi
får bra prestanda då kommer de
att
få en tiondel var alltså 130
megabit per sekund under
förutsättning att
alla klienter belastar
accesspunkten lika hårt.
Det händer inte det är inte så
att alla klienter
laddar ner precis lika mycket
hela tiden utan det sker ju
lite mer flexibelt.
Vissa laddar ner mer andra
laddar ner mindre så
tilldelningen sker dynamiskt
men
jag måste ändå komma ihåg
inför att jag ska
tänka på hur jag dimensionerad
mitt wifi nät
att alla klienter som är
anslutna
och använder en accesspunkt
delar
på den accesspunktens
kapacitet på
respektive frekvensband.
så Ju fler klienter som
använder
och belastar en accesspunkt
desto lägre blir
den verkliga hastigheten.
Och hur kan kompensera för det.
Jo genom att lägga till flera
accesspunkter
och nu kommer vi tillbaka till
det vi kollade på i början.
Om jag har en accesspunkt så
ska alla klienter
dela på de tretton hundra
megabit per sekund
slänga in en accesspunkt till.
Då kan ju hälften ansluta till
den ena accesspunkt
och hälften ansluta till den
andra accesspunkten.
Då kan de alltså dela på totalt
2600 megabit
per sekund 1300 plus 1300
megabit
per sekund och lägger jag till
en tredje.
Då kan sprida ut de här
klienterna ytterligare.
Allting beror självfallet på
vart klienterna befinner sig
men teoretiskt
kan sprida ut dem ännu mer.
Ju fler accesspunkter jag
lägger till
desto högre blir den faktiska
hastigheten
för den enskilda klienten.
I och med att det inte är lika
många klienter som delar på
en enskild accesspunkt men
vad blir det då i
verkligheten.
Vilken hastighet kan jag
förvänta mig att
faktiskt komma upp i de
hastigheter som ni ser här.
Det är ju de som ni är vana vid
att se när det
är för att kolla på teoretiska
hastigheter.
Den verkliga hastigheten beror
på
hur mycket störningar det är
och hur långt ifrån
accesspunkter jag befinner mig
jag befinner mig inte kloss
i kloss med accesspunkter.
Hade jag gjort det då hade jag
kopplat in
kabeln i min dator i stället
för att ansluta
trådlöst så ju längre ifrån
accesspunkt
jag är desto lägre blir
hastigheten och ju fler
klienter som delar på en
accesspunkt desto
lägre blir hastigheten bara
för att ni ska ha
en tumregel att utgå från.
Kommer jag ge er det nu.
Lägg märke till att den regeln
som jag kommer att tipsa er
om.
Det varierar jättemycket
beroende på hur mycket
störningar
det är och vilka vägar som
signalen ska gå igenom.
Men om vi utgår från ett hyfsat
öppet kontorslandskap
där vi kanske
har någon gipsvägg någon liten
innerväggar och ett hyfsat
öppet kontorslandskap
då kan en enskild accesspunkt
rekommenderas
att täcka drygt 60
kvadratmeter.
Lägg märke till att det här är
ungefärligt
Jag poängterade en gång till
men drygt 60
kvadratmeter brukar jag räkna
med.
Allting beror självfallet på
hur pass
hög belastning man förväntas
ge sig på
accesspunkten eller hur hög
belastning
som totalt förväntas bli på
accesspunkten ska jag kanske snarare säga
och hur väggarna ser ut
runtomkring vilka
behov men ungefär skulle jag
rekommendera
att en accesspunkt får ansvar
för att täcka
drygt 60 kvadratmeter och då
kan
jag på de här 60 kvadratmeter
förvänta mig
att få ungefär en femtedel av
hastigheten.
Så om min accesspunkt har en
teoretisk möjlighet
att ge mig totalt tretton
hundra megabit per sekund i
teorin då
kan jag förväntar mig att det
ger mig totalt
drygt 250 megabit per sekund i
verkligheten
ju närmre accesspunkten den är
desto högre blir det såklart
men överallt på de här 60
kvadratmeter.
Då kan jag förvänta mig att få
ungefär
250 megabit per sekund åt mina
klienter att faktiskt dela på
i verkligheten och igen.
Det här är väldigt ungefärligt
men det är bara för ni ska
veta om en accesspunkt kan
täcka 10 kvadratmeter
eller 250 kvadratmeter och om
man i så
fall då får 100 procent av den
utlovade
teoretiska hastigheten eller
om man får en 20:e
del av den utlovade
hastigheten.
Här har ni ungefär vad det
handlar om.
Så om jag ska täcka ett stort
kontor
då bör jag använda flera
accesspunkter
och de accesspunkterne kan
täcka
ungefär drygt 60 kvadratmeter
vardera.
I nästa avsnitt då kommer vi gå
igenom hur vi konfigurerar
allt det här med Zyxel Nebula.
Då kommer vi gå tillbaka till
Nebula Control Center
och se hur vi konfigurerar ett
trådlöst nätverk
som består av flera
accesspunkter som
strömförsörjning
via power over ethernet och
tillsammans ansvarar för att
täcka ett stort kontor där
varje
enskild accesspunkt har drygt
60 kvadratmeter vardera.
Det vill du såklart inte missa.
Prenumerera jättegärna på den
här Youtube kanalen.
Så ses vi om någon vecka med
det tredje avsnittet
av vår genomgång av
Zyxel Nebula.
