
Spanish: 
Hola. Soy el señor Andersen y en este podcast voy a hablarles de respiración celular.
A veces los estudiantes confunden la respiración y la ventilación, simplemente inhalar y la respiración celular
que están vinculadas. La respiración celular sin embargo va a tener lugar
a nivel celular, más concretamente en el interior de la mitocondria. Y por lo que necesitamos el oxígeno
para eso. Pero es básicamente tomar nuestra comida y luego descomponerla en presencia
de oxígeno para producir ATP a partir de ella. ¿Qué pasa si usted es una bacteria? ¿Puede respirar? ¿Por supuesto que sí.
Usted no necesita una mitocondria para respirar. De hecho, pueden usar sus membranas externas
hacer llevar acabo la respiración aeróbica. Entonces, básicamente, si usted es un atleta de pista, entonces este es Usain
Bolt, cuando corre utiliza la respiración para producir energía en forma de
ATP que permite que sus músculos se muevan. Entonces, este es un pequeño estudio que hice. Tomé
todos los records mundiales actuales, desde los 100 a los 10000 metros. Entonces este es

Swedish: 
 
 
 
Hej, mitt namn är Paul Andersen. I den här podcasten ska jag tala om cellandning.
Ibland blandar studenter ihop vanlig andning med cellandning.
De är helt olika saker men självklart relaterade. Cellandningen sker på cellnivån,
närmare bestämt inne i mitokondrien.
Cellandningen innebär egentligen att bryta ner maten vi äter till adenosintrifosfat (ATP) med hjälp av syre.
Vad händer om du är en bakterie? Kan du utföra cellandning då? Självklart!
Du behöver inga mitokondrier för att göra cellandning. Bakterier använder istället sina yttre membran
för att göra aerob andning. Om du är en friidrottsman som springer, i det här exemplet Usain Bolt,
så använder du cellandningen för att skapa energi i form av
ATP som gör att du kan röra dina muskler. Det här är en liten studie som jag gjorde. I grafen har jag ritat in alla
nuvarande världsrekord i löpning från 100 till 10 000 meter. Bredvid Bolt ser du

German: 
 
 
 
Hi. Hier ist Mr. Andersen und in diesem Podcast werde ich über Zellatmung
sprechen. Manchmal verwechseln Schüler die Atmung des Menschen mit der Zellatmung
und sie sind auch miteinander verknüpft. Zellatmung findet allerdings nur in der
Zelle statt, genauer gesagt in den Mitochondrien. Und dafür wird Saußerstoff
benötigt. Im Grunde genommen geht es darum, dass unsere Nahrung mithilfe von Sauerstoff zersetzt
wird, um darauf ATP zu gewinnen. Aber was passiert in einem Bakterium? Können dort auch Zelltamung geschehen? Natürlich!
Bakterien können auch ohne Mitochondrien Zellatmung betreiben. Sie können ihre äußeren Membranen für aerobe
Zellatmung nutzen. Also grundsätzlich, wenn du ein Leichtathlet bist, und das ist Usain
Bolt hier, dann betreibst du Zellatmung, wenn du läufst, um Energie in Form von
ATP zu gewinnen, damit die Muskeln arbeitet können. Und dies hier ist eine kleine, schnelle Studie, die ich durchgeführt habe. Ich habe
mir alle Weltrekorde von 100 bis 10.000. Meter angeschaut.  Und hier ist

English: 
Hi. It's Mr. Andersen and in
this podcast I'm going to talk about cellular
respiration. Sometimes students confuse respiration,
breathing, just breathing in and cellular
respiration and they are linked. Cellular
respiration however is going to take place
at the level of a cell, more specifically
inside the mitochondria. And so we need oxygen
for that. But it's basically taking our food
and then breaking it down in the presence
of oxygen to make ATP out of it. What if you're
a bacteria? Can you do respiration. You sure
can. You don't need a mitochondria to do respiration.
They can actually use their outer membranes
to do aerobic respiration. And so basically
if you are a track athlete, so this is Usain
Bolt right here, when you run you're using
respiration to make energy in the form of
ATP that allow your muscles to move. And so
this is a quick little study I did. I took
all of the world records currently right now,
from the 100 to the 10,000. And so this is

Ukrainian: 
Привіт. Це містер Андерсон і в цьому відео я буду говорити про клітинне
дихання. Іноді студенти плутають дихання - просто вдихання повітря і клітинне
дихання -  і вони пов'язані між собою. Клітинне дихання має місце
на рівні клітини, точніше  - в мітохондріях. І тому нам потрібен кисень
для цього. Але це в основному починається із їжі і розкладання її в присутності
кисню, щоб зробити АТФ з нього. Що робити, якщо це бактерія? Чи може вона зробити вдих? Ви впевнені,
що так. Їм не потрібно мітохондрії, щоб зробити вдих. Вони можуть фактично використовувати їх зовнішні мембрани для
аеробного дихання. А так в основному, якщо ви бігун, так як Усейн Болт
тут. Коли ви біжите, то ви використовуєте дихання, щоб енергія у формі
АТФ, які дозволяють м'язам рухатися. І так маленький дослід, що я зробив. Я взяв
Всі світові рекорди в даний час , від 100 до 10000. І таким чином, це

Ukrainian: 
Бекеле, хлопець, який володіє 10000-ти метровим рекордом. І те, що я зробив - я зрозумів, їх
темп. Іншими словами, наскільки швидко вони біжуть; це буде в метрах в секунду
100, 200 і аж до 10000 метрів бігу, що трохи більше шести миль.
І ви можете побачити на цьому графіку, що темп швидко зменшується
а потім в значній мірі буде стабілізується. І якщо б ми повинні були йти на марафон,
то, в основному, ми досить ефективно працюємо в певному темпі. Але ми дуже швидко стомлюємося
коли ми біжемо дуже швидко. І тому наступний спосіб думати про те, що є дві речі,
які ми розберемо в цьому відео. А саме - аеробне дихання.
Тож аеробне дихання відбувається при наявності оксигену. Але ми також
(ніби в режимі "турбо") використовуємо анаеробне дихання. Тому, якщо нам справді потрібно
бігти дуже швидко, ми можемо отримати цю додаткову швидкість (що є тут), використовуючи анаеробне дихання.
Але є проблема - якщо ви коли-небудь досягали 400-метрівки, то в організмі накопичується

German: 
Bekele ist der Läufer, der den 10.000-Meter-Rekord hält. Und ich habe ihre Geschwindigkeit
ausgerechnet. In anderen Worten, ich habe ausgerechnet, wie schnell sie in Metern pro Sekunde laufen, für
100, 200 bishin zum 10.000-Meter-Lauf. Und
diese Grafik zeigt, dass das Tempo anfangs sehr schnell nachlässt und sich nach einer Weile
mehr oder weniger stabilisiert. Und wenn wir weitermachen und einen Marathon laufen,
dann schaffen wir es, ein bestimmtes Tempo für lange Zeit zu halten. Aber wenn wir sprinten,
dann geht uns schnell die Puste aus. Im Grunde genommen werden wir also in diesem
Podcast über diese beiden Dinge, aerobe und anaerobe Zellatmung sprechen.
Aerobe Zellatmung kann nur stattfinden, wenn genug Sauerstoff vorhanden ist. Aber es gibt auch
eine Art Turbo-Taste in unserem Körper, die sogenannte anaerobe Zellatmung. Wenn wir wirklich schnell laufen müssen,
dann können wir die benötigte Geschwindigkeit durch die anaerobe Zellatmung erreichen.
Das Problem ist, sobald du weiter als 400 Meter läufst, dann reichert sich

Spanish: 
Bekele, es el hombre que posee el récord 10.000 metros. Y lo que hice es que calculé sus
ritmos. En otras palabras, la rapidez con que corren, esto sería en metros por segundo para los
100, 200 hasta los 10.000 metros, que es un poco más de seis millas. Y
lo que se puede ver en este gráfico es que el ritmo va rápidamente disminuyendo y luego
más o menos se va a estabilizar. Y si usted quisiera correr la maratón o continuar,
básicamente somos bastante eficaces para correr a un ritmo específico. Pero decaemos realmente rápido
cuando estamos corremos a máxima velocidad. Entonces, una manera de pensar esto es a partir de las dos cosas que vamos a
hablar en este podcast, vamos a hablar de la respiración aeróbica. Y entonces
respiración aeróbica es la respiración en presencia de oxígeno. Pero también tenemos
casi como un botón de turbo, que es la respiración anaerobica. Entonces, si realmente necesitamos ir
rápido podemos conseguir esa velocidad extra que tenemos aquí usando nuestra respiración anaeróbica.
El problema, si usted alguna vez ha corrido, es que cuando terminan esos 400 metros usted produjo

English: 
Bekele is the guy who owns the 10,000 meter
record. And what I did is I figured out their
pace. In other words how fast they're running,
this would be in meters per second for the
100, 200 all the way down to the 10,000 meter
run, which is a little over six miles. And
what you can see in this graph is that the
pace is quickly going to drop off and then
it's pretty much going to stabilize. And if
we were to go out to the marathon or continue,
basically we're pretty effective at running
at a specific pace. But we die really quickly
when we're sprinting. And so a way to think
about that is the two things we're going to
talk about in this podcast is we're going
to talk about aerobic respiration. And so
aerobic respiration is going to be respiration
in the presence of oxygen. But we also have
almost like a turbo button that is anaerobic
respiration. And so if we really need to go
fast we can get that extra speed that we have
up here by doing our anaerobic respiration.
The problem if you've ever run is that when
you get out to this 400 meter you get a build

Swedish: 
Bekele som har rekordet på 10 000 meter. Det jag gjorde är att jag har räknat ut löparnas fart
dvs, hur snabbt de springer, uttryckt i meter per sekund för
100, 200 och så vidare upp till 10 000 meter.
Det du ser i den här grafen är att farten avtar ganska snabbt i början för att sedan plana ut.
Kurvan skulle fortsätta i samma riktning även om vi skulle lägga till maratonlopp eller ännu längre lopp.
Vi människor är rätt effektiva på att springa på en viss fart, men vi kroknar verkligen snabbt
när vi spurtar. De två saker som vi tar upp i den här podcasten
är för det första aerob andning.
Aerob andning är andning med tillgång till syre. För det andra har vi också som en turboknapp,
vilket motsvarar anaerob andning. Så om vi verkligen behöver springa fort,
kan vi få den extra farten, som vi ser här uppe, genom att göra anaerob andning.
Problemet, som du märkt om du har sprungit, är att när du kommer till 400 meter har du byggt upp

Ukrainian: 
молочна кислота, що є дуже болючим, і тому ви не можете зберігати саме ЦЕЙ темп.
Наприклад, у моєму класі ми зробили лабораторну, у якій це все відобразилось.
І що ми дослідили - втомлення м'язів. Учеь мав тенісний м'ячик і в одній руці
повинен був стискати його якнайшвидше напротязі 10 секунд, а потім ще 10 секунд,
ще раз 10 секунд. Всередньому це виглядало, як
близько 25 разів за 10 секунд. Але ви бачите, що графік швидко спадає, а потім він
вирівнюється. І ось те ж саме. Це буде аеробне дихання.
А це -  анаеробне дихання. І це було забавно бачити обличчя учнів, тому що
коли вони використовують анаеробне дихання, їхня рука набуває залишку молочної кислоти всередині.
Але перш ніж ми туди потрапимо, давайте поговоримо про дихання і для чого воно потрібне.
Це для гетеротрофів. Так як ми гетеротрофи і в основному те, що ми робимо - споживаємо
органічні сполуки у присутності кисню, і перетворюємо ці сполуки до вуглекислого газу

Spanish: 
ácido láctico y es muy doloroso, por lo que no puede mantener ese ritmo de carrera. Un
ejemplo de un trabajo práctico que hice en clase, y es extraño cómo lo reproduce exactamente. Lo que
hice fue un trabajo práctico de fatiga muscular. Entonces, básicamente usted  tiene una pelota de tenis y con una mano
tien que apretarla tantas veces como pueda en diez segundos. Y luego otros diez segundos,
y otros diez segundos, y este es el promedio de la clase. Así que el promedio de la clase es
alrededor de 25 veces en diez segundos. Pero usted puede ver que rápidamente decae y luego
aproximadamente se nivela. Y entonces es lo mismo que antes. Esto sería la respiración aeróbica. Y
entonces esto va a sería la respiración anaerobiaca. Y fue divertido ver las caras de los estudiantes, porque
cuando empiezan el ejercicio anaeróbico su brazo empieza a acumular ácido láctico en su
interior. Pero antes de ver esto vamos a hablar de la respiración y para qué sirve.
Es para los heterótrofos. Nosotros somos heterótrofos y básicamente lo que hacemos es tomar
compuestos orgánicos y los convertimos en dióxido de carbono y agua

German: 
Milchsäure in deinen Muskeln an, und das ist unglaublich schmerzhaft. Deshalb kannst du dann nicht mehr so schnell weiterlaufen.
Ich habe in meiner Klasse einnen Versuch durchgeführt, der dieses Phänomen widerspiegelt. Er heißt
Muskelermüdung-Versuch. Jeder Schüler hatte einen Tennisball in der Hand und musste ihn innerhalb von zehn Sekunden
so oft wie möglich zusammendrücken. Dies wurde für weitere 10 Sekunden und dann
noch einmal 10 Sekunden durchgeführt und hier ist der Klassendurchschnitt. Durschnittlich schafft man ungefähr
25-mal in zehn Sekunden. Aber man kann sehen, dass es schnell abfällt und dann
relativ konstant wird. Also ist es das gleiche Spiel. Hier handelt es sich um aerobe Zellatmung und dort
handelt es sich um anaerobe Zellatmung. Und es war lustig, in die Gesichter der Schüler zu schauen,
als die anaerobe Zellatmung einsetzte, weil sich nach und nach Milchsäure im Arm
ansammelte. Aber bevor wir darüber weiter sprechen, wollen wir uns erstmal mit Atmung beschäftigen, und wofür es überhaupt gut ist.
Es ist für heterotrophe Organismen. Wir sind heterotroph und im Grunde wandeln wir
organischen Verbindungen in Gegenwart von Sauerstoff in Kohlenstoffdioxid

Swedish: 
mjölksyra som är otroligt smärtsamt, så du kan inte längre fortsätta i samma fart.
Ett exempel är en labb som jag gjorde i klassrummet, och det är märkligt hur väl labben avspeglar fenomenet.
Det vi gjorde var en labb på muskeltrötthet. Du tar en tennisboll i handen och
ska trycka ihop den så många gånger som du kan på tio sekunder. Sedan gör du ytterligare tio sekunder osv.
Här ser du klassens genomsnitt. Klassen klarar i genomsnitt
att trycka ihop bollen cirka 25 gånger på tio sekunder, men du ser att antalet snabbt sjunker och
sedan planar ut. På samma sätt som tidigare har du aerob andning här och
det här är anaeroba andningen. Det var kul att se elevernas ansiktsutryck när de
börjar jobba anaerobt och mjölksyran byggs upp i armen.
Innan vi kommer dit ska vi prata om andning och vad det är till för.
Det är till för heterotrofer. Vi är heterotrofer så det vi gör är att vi tar
kolföreningar med tillgång till syre och omvandlar dessa till koldioxid

English: 
up of lactic acid and it's incredibly painful
and so you can't keep that pace going. An
example of a lab I did in class, and it's
weird how this exactly mirrors it. What we
did was the muscle fatigue lab. So basically
you had a tennis ball and in one hand you
had to squeeze it as many times as you could
in ten seconds. And then do another ten seconds,
and do another ten seconds and this is the
class average. So the class average looks
around 25 times in ten seconds. But you can
see that it quickly drops off and then it
kind of levels off. And so the same thing.
This would be that aerobic respiration. And
then this is going to be that anaerobic respiration.
And it was fun to see the students faces because
as they start to go anaerobic their arm just
starts to build up the lactic acid on the
inside of it. But before we get there let's
talk about respiration and what it's for.
It's for heterotrophs. So we're heterotrophs
and basically what we're doing is we're taking
organic compounds in the presence of oxygen
and we're converting that to carbon dioxide

Swedish: 
och vatten. Vad skapar vi mer än det? ATP. Vilka organismer  gör detta?
Djur, svampar och bakterier är alla heterotrofer som utvinner energi ur det organiska råmaterialet.
Lyckligtvis har vi även autotrofer som växter och alger. Vad de gör
är att de omvandlar koldioxid och vatten tillbaka till organiska material.
Det enda som är vilseledande är att växterna också kommer att bryta ner de
organiska föreningarna, så de utför också cellandning. Allt levande utför
cellandning. Det är så vi skapar energi från maten. Här ser du ekvationen för detta
och om du vet hur fotosyntesen fungerar, är det här helt enkelt motsatsen.
Vi tar glukos och syre och sedan
bryter vi ner det till koldioxid, vatten och så skapar vi lite
ATP. Var kommer energin ifrån? Energin finns just här där vätet sitter fast i glukosen.
Se vad som händer med vätet. Det kommer att lossna
och ta tag i syret eftersom syre efterfrågar elektroner. Så det är

English: 
and water. What else are we generating? ATP.
Now what kind of things are doing this? Animals,
fungi, bacteria are all heterotrophs and they're
using the organic material to actually make
energy. Luckily we have autotrophs like plants
and algae. And basically what they're doing
is they're converting that carbon dioxide
and water back into organic materials. The
only thing that's a little deceptive is that
plants are also going to break down those
organic compounds and so they do cellular
respiration as well. And so everything's doing
cellular respiration. It's how we get energy
out of our food. Okay. Here's our equation.
And again if you know what photosynthesis
is, this is simply the opposite. We're going
to take glucose in the presence of oxygen,
so here's glucose and here's O2, and then
we're going to break that into carbon dioxide,
water and then we're going to generate a little
bit of ATP. Now where does the energy sit?
The energy sits right here in this hydrogen
on the outside of that glucose and watch what
happens to that hydrogen. It's going to fall
down and it's going to grab on to the oxygen
because oxygen wants electrons. And so that's

Ukrainian: 
та води. Що ще ми продукуємо? ATФ. Тепер,що у нашому організмі це робить?Тварини,
гриби, бактерії - всі гетеротрофи і вони використовують органічний матеріал щоб виробляти
енергію. На щастя, у нас є автотрофи, як рослини і водорості. А в принципі, що вони роблять
це вони перетворення що двоокис вуглецю і воду назад в органічні речовини.
Єдине, що трохи оманливо, це те, що рослини також розкладають
органічні сполуки і тому вони мають клітинне дихання також. І так всі
мають клітинне дихання. Це те, як ми отримуємо енергію з нашої їжі. Добре. Ось наше рівняння.
І знову, якщо ви знаєте, що фотосинтез - це просто протилежність. Ми
приймаємо глюкозу в присутності кисню, тут глюкоза і ось O2, а потім
Ми розкладаємо їх до вуглекислого газу, води і потім споживаємо
невелику кількість АТФ. А де енергія сидить? Енергія сидить прямо тут, в цьому Гідрогені
на зовнішній стороні глюкози. Дивимось, що відбувається з Гідрогеном. Він буде падати
вниз, і він збирається взяти на кисень, тому що кисень хоче електронів. І так ось

Spanish: 
en presencia de oxígeno. ¿Qué más estamos generando? ATP. Ahora, ¿qué tipo de organismos están haciendo esto? Animales,
hongos, bacterias todos heterótrofos, y están utilizando  la materia orgánica para producir
energía. Por suerte existen autótrofos, como las plantas y las algas. Y básicamente lo que hacen
es convertir ese dióxido de carbono y agua de nuevo en materia orgánica.
Lo único que es un poco engañoso es que las plantas también van a romper los
compuestos orgánicos, entonces  también hacen respiración celular. Y por lo tanto todos hacen
respiración celular. Es la forma en que obtenemos la energía de los alimentos. Okay. Aquí está nuestra ecuación.
Y de nuevo, si usted sabe lo que es la fotosíntesis, esto es simplemente lo contrario. Vamos
a tomar la glucosa en presencia de oxígeno, entonces aquí está la glucosa y aquí el O2, y luego
vamos a romper esto en dióxido de carbono, agua y entonces vamos a generar un poco de
poco de ATP. Ahora, ¿dónde se ubica la energía? La energía se encuentra aquí en este hidrógeno
en el exterior de la glucosa, y mire lo que ocurre con el hidrógeno. Se va a caer
y se va a agarrar al oxígeno, porque el oxígeno quiere electrones. Entonces

German: 
und Wasser um. Was wird noch erzeugt? ATP. Welche Arten von Organismen machen dies? Tiere,
Pilze und Bakterien sind alle heterotroph und sie nutzen organisches Material, um daraus
Energie zu produzieren. Zum Glück haben wir autotrophe Organismen wie Pflanzen und Algen. Und die
wandeln dieses Kohlenstoffdioxid und Wasser dann wieder in organisches Material um.
Das Einzige, was etwas irreführend ist, ist, dass Pflanzen ebenfalls
organisches Material zersetzen und ebenfalls Zellatmung betreiben. Also betreibt alles Zellatmung.
Auf diese Weise können wir unsere Nahrung in Energie umwandeln. Okay. Hier ist die Gleichung.
Wenn du mit Photosynthese vertraut bist, dann musst du dir einfach merken, dass es das Gegenteil ist. Glukose
wird in Anwesenheit von Sauerstoff, das hier ist Glukose und das hier ist Sauerstoff,
in Kohlenstoffdioxid und Wasser umgewandelt und auf diese Weise wird auch ein bisschen
ATP produziert. Aber wo befindet sich die Energie? Die Energie befindet sich genau hier in diesem Wasserstoff
auf der Außenseite des Glucosemoleküls und achtet darauf, was mit dem Wasserstoff passiert. Es fällt
herunter und greift nach dem Sauerstoff, welches Elektronen benötigt. Hierher

English: 
where the energy is coming from. What the
energy's used to do is it's used to make ATP.
And ATP is that little fuel that we use in
all of our cells. This slide is funny, but
it's saying this, "Behold the power of oxygen".
So this fire comes from oxygen pulling electrons
close to it. And so there's a huge amount
of energy found inside that pull of electrons
towards oxygen. Now if we were to do this
inside our body we could get a lot of energy
out of our food but we would also burst into
flames. And so we do it in a really controlled
process. Just like when we learned photosynthesis
and we had to learn the parts of the chloroplast,
when you're learning cellular respiration
you have to learn a few parts of the mitochondria.
So first of all we have these folds on the
inside of the mitochondria. Those are called
the cristae. And basically what we have is
two membranes. We're going to have an inner
membrane right here and then we're going to
have an outer membrane right here. And then
this space in the middle is called the intermembrane
space. And on the inside, mitochondria we

Swedish: 
där energin kommer från. Det energin används till är att skapa ATP.
ATP är det bränsle som vi använder i alla våra celler. Den här  bilden är rolig, men
den säger detta: "SKÅDA SYRETS MAKT". Den här elden kommer när syret drar elektroner
till sig. Så det finns en enorm mängd energi som finns lagrad i syrets dragningskraft av elektronerna.
Om vi skulle göra det här inne i vår kropp, skulle vi få ut en hel massa energi
från maten, men vi skulle fatta eld. Så vi gör det i en verkligen begränsad process.
Precis som när vi gick igenom fotosyntesen var vi tvungna att lära oss kloroplastens delar,
behöver du lära dig några delar av mitokondrien för att förstå cellandning.
Först har vi de här vecken på insidan av mitokondrien. Dessa kallas cristae.
Vi har också två membran. Vi kommer att ha ett inre
membran här och så har vi ett yttre membran här. Mellanrummet mellan membranen
kallas intermembranområde. Vi tror att mitokondrierna

Ukrainian: 
де енергія є звідки. Для чого енергія використовується? Щоб синтезувати АТФ.
І ATФ є маленьке паливо, яке ми використовуємо у всіх наших клітинах. Цей слайд ЗАБАВНИЙ,
на ньому написано: "От влада кисню". Таким чином, цей вогонь походить від кисню, "притягує" електрони
близько до нього. І величезна кількість енергії знаходиться всередині цього тяжіння електронів
по відношенню до кисню. Тепер, якщо ми повинні були б зробити це всередині нашого тіла, ми могли б отримати багато енергії
з нашої їжі, але ми б спалахнули полум'ям також. І так ми робимо це під контролем.
Так само, як коли ми вчили фотосинтез, то вивчали будову хлоропласта.
Коли ви вивчаєте клітинне дихання ви повинні вивчити кілька частин мітохондрій.
Тому в першу чергу ми маємо ці складки на внутрішній поверхні мітохондрій. Це називається кристи.
І в основному те, що ми маємо дві мембрани. Є внутрішня
мембрана (прямо тут) і зовнішня мембрана (прямо тут).
Цей простір всередині називається міжмембранним простором. З однієї версії ми вважаємо,

Spanish: 
de ahí es de donde proviene la energía. Y la energía es usada para producir ATP.
Y el ATP es ese pequeño combustible que utilizamos en todas nuestras células. Esta diapositiva es divertido, pero
está diciendo esto: "He aquí el poder del oxígeno". Entonces este fuego proviene del oxígeno atrapando electrones
cerca de el. Entonces hay una enorme cantidad de energía en esa atracción de electrones
hacia el oxígeno. Ahora bien, si hiciéramos esto dentro de nuestro cuerpo lograríamos una gran cantidad de energía
a partir de nuestra comida, pero también nos quemaríamos. Entonces lo hacemos en un proceso muy controlado
Al igual que cuando aprendimos la fotosíntesis y tuvimos que aprender las partes del cloroplasto
cuando está aprendiendo respiración celular tiene que aprender algunas partes de la mitocondria.
Entonces en primer lugar tenemos estos pliegues en el interior de la mitocondria. Se llaman
las crestas. Y básicamente lo que tenemos son dos membranas. Una membrana interna
aquí y una membrana externa aquí. Y luego
este espacio en el centro que se llama el espacio intermembrana. Y en el interior, nosotros pensamos que las

German: 
kommt die Energie. Die Energie wird verwendet, um ATP zu produzieren.
Und ATP ist der Kraftstoff, den unsere Zellen brauchen. Diese Folie ist lustig,
sie sagt, "Vorsicht vor der Kraft des Sauerstoffs". Also das Feuer kommt vom Sauerstoff, der Elektronen
anzieht. Es ist eine riesige Menge an Energie in den Elektronen, die vom
Sauerstoff angezogen werden, vorhanden. Wenn wir dies in unserem Körper tun würden, könnten wir eine Menge Energie
aus unserer Nahrung gewinnen, aber wir würden auch in Flammen aufgehen. Daher machen wir es in einem wirklich gesteuerten
Prozess. Genau wie wir Teile des Chloroplasten für das Thema Photosynthese lernen mussten,
so müssen wir Teile der Mitochondrien für das Thema Zellatmung lernen.
Also zunächst einmal haben wir diese Falten auf der Innenseite der Mitochondrien. Sie heißen
Cristae. Im Grunde gibt es zwei Membranen. Es gibt eine innere
Membran hier und eine äußere Membran hier. Und
dieser Raum in der Mitte heißt Intermembranraum. Und auf der Innenseite - früher dachte man, dass Mitochondrien

Spanish: 
mitocondrias solía ser bacterias que se reproducían por fisión binaria.
Ellas tienen su propio ADN. Tienen sus ribosomas. Sin embargo, están viviendo dentro de nosotros,
no como un parásito, sino como un simbionte. Están en realidad ayudándonos cuando generamos energía.
Entonces hay tres pasos en la respiración celular. Vamos a empezar con el primero. El primero
es la glucólisis. El segundo, normalmente denominado como el ciclo de Krebs.
Y luego el tercero la cadena de transporte de electrones. Entonces, el primero
I me encanta este diagrama porque localiza la glucólisis fuera de la mitocondria
Entonces esto va a suceder fuera de la mitocondria. ¿Dónde sería eso? Bueno
sería en el citoplasma de la célula, dentro de su cuerpo o podría ser fuera
de una bacteria. Pero lo que sucede en la glucólisis, básicamente estamos tomando la glucosa, la glucosa es
una molécula de seis carbonos, y en la glucólisis vamos a romper esa molécula en dos
moléculas de piruvato. Cada uno de los piruvatos tiene tres átomos de carbono en su interior. Entonces 2 moléculas de 3 carbono,
eso es lo que hace la glucólisis. ¿Qué es lo que generamos allí? Bueno, generamos un poco de

English: 
think used to be bacteria of their own and
so they'll reproduce through binary fission.
They have their own DNA. They have their ribosomes.
But they're kind of almost living inside us,
not as a parasite but as a symbiant. They're
actually helping us as we generate energy.
So there are three steps in cellular respiration.
Let's start with the first one. So the first
one is going to be glycolysis. The second
one normally we think of as the Kreb Cycle.
And then the third one is going to be the
electron transport chain. And so the first
one, I love this diagram here because it's
putting glycolysis outside the mitochondria.
And so this is going to take place outside
the mitochondria. Where would that be? Well
that would be in the cytoplasm of the cell
inside your body or it would be right outside
a bacteria. But what happens in glycolysis,
basically we're taking glucose, glucose is
a six carbon molecule, and in glycolysis we're
going to break that down into two molecules
of pyruvate. Each of those have three carbons
inside it. So the 2 three carbon molecule,
that's what glycolysis does. What do we generate
in there? Well we generate a little bit of

German: 
eigene Bakterien seien und sich durch binäre Spaltung vermehren - haben
sie ihre eigene DNA. Sie haben ihre eigenen Ribosomen. Aber sie leben sozusagen in uns
nicht als Parasit sondern in Symbiose. Sie helfen uns tatsächlich, Energie zu erzeugen.
Es gibt drei Schritte in der Zellatmung. Lasst uns mit dem ersten beginnen. Also der erste Schritt
ist Glykolyse. Der zweite Schritt ist der Krebs-Zyklus.
Und der dritte Schritt ist die Elektronentransportschicht-Kette. Also, der erste Schritt ist hier -
ich liebe dieses Diagramm, weil es Glykolyse außerhalb der Mitochondrien zeigt.
Dies findet außerhalb der Mitochondrien statt. Aber wo ist das? Es
ist im Zytoplasma der Zelle im Körper oder direkt außerhalb
eines Bakteriums. In der Glykolyse passiert Folgendes: Wir nehmen Glukose, Glukose
hat sechs Kohlenstoff-Moleküle und in der Glykolyse wird das in zwei
Pyruvat-Moleküle gespalten. Jedes dieser Moleküle enthält drei Kohlenstoffen-Moleküle. Also, Glykolyse produziert
zwei Pyruvat-Moleküle. Was wird dabei erzeugt? Es wird ein wenig

Swedish: 
en gång var självständiga bakterier så de fortplantar sig genom celldelning.
De har eget DNA, de har egna ribosomer, men man kan säga att de bor inom oss,
inte som en parasit utan i symbios. De hjälper oss faktiskt när vi skapar energi.
Det finns tre steg i cellandning. Låt oss börja med det första
som kallas glykolys. Det andra steget kallar vi för Krebscykeln (citronsyracykeln).
Det tredje kallas elektrontransportkedjan. Det första steget,
jag älskar den här bilden eftersom den visar att glykolysen sker utanför mitokondrierna.
Om glykolosen sker utanför mitokondrierna, var sker den då?
Den sker antingen i en cells cytoplasma eller så sker den precis utanför
en bakterie. Vad händer då i glykolysen? Vi tar glukos som är
en molekyl som innehåller sex kolatomer och bryter ner det till
två pyruvatmolekyler. Var och en av dessa innehåller tre kolatomer. Att skapa två stycken molekyler med tre kolatomer,
det är vad glykolysen gör. Vad skapar vi då? Jo, vi skapar lite

Ukrainian: 
що мітохондрії походять від бактерії, так як вони розмножуються бінарним поділом.
Вони мають свою власну ДНК. У них є свої рибосоми. Але вони начебто  живуть всередині нас,
Не як паразит, а як симбіот. Вони насправді допомагають нам отримувати енергію.
Таким чином, є три етапи у клітинному диханні. Почнемо з першого.
Перший етап - гліколіз. Другий - цикл Кребса.
І третій етап - електронтранспортний ланцюг.
Щодо першого етапу. Мені подобається ця схема, тому що гліколіз зображений за межами мітохондрії.
Отже, це буде не в мітохондрії. Де це буде?
Це буде відбуватися у цитоплазмі клітини всередині твого тіла чи за межами бактерії.
Те, що відбувається під час гліколізу - в основному ми беремо глюкозу, глюкоза
це шість молекул вуглецю, а в гліколізу ми розриваємо її на дві молекули
пірувату. Кожен з них мають три атома вуглецю всередині нього. Таким чином, 2 тривуглицеві молекули,
це те, що відбувається під час гліколізу. Що ми отримуємо? Ми створюємо небагато

Ukrainian: 
АТФ. З однієї молекули глюкози в гліколізі утворються дві молекули АТФ. Інша річ,
що ми робимо це хімічна речовина під назвою НАДФ. Те, що в основному відбувається, передачае
електронів високої енергії в НАДФ і додавання протонів до цього також. Ми розглянемо НАДФ трохи
потім. Давайте прослідкуємо за піруватом. Піруват буде дифундувати в
мітохондрії, а потім утвориться піруватдегідрогеназний комплекс. І в основному
що він збирається зробити,це перетворити три молекули вуглецю в ацетил-КоА.
Це кофермент А. Тому в основному зараз у нас є двокарбоксильна молекуля. яка буде йти
в цикл Кребса. Тепер, так як ми перетворили з трьох атомів вуглецю пірувату в двовуглецевий
ацетил-КоА, ми виділяємо вуглець. І цей вуглець буде виділятися у вигляді
двоокису вуглецю. І тому, коли ви видихаєте, то третина вуглецю, що виходить з вас,
збирається прямо тут, з цього комплексу в матриксі (ми так це називаємо). Я повинен був

Spanish: 
ATP. Para una molécula de glucosa, en la glucólisis, vamos a hacer 2 ATP. La otra cosa
que se produce es una sustancia química llamada NADH. Lo que estamos haciendo básicamente es que transfiriendo
electrones de alta energía al NADH, y también estamos agregandole protones. Vamos a hablar del NADH
en breve. Sigamos entonces con el piruvato. El piruvato se va a difundir en las
mitocondrias y luego vamos a tener este complejo piruvato deshidrogenasa. Que basicamente
lo que va a hacer es convertir esa molécula de tres carbonos en acetil CoA.
Esta es la coenzima A. Así que, básicamente, ahora tenemos una molécula de dos carbonos que se va a entrar
en el Ciclo de Krebs. Ahora ya que estamos pasando de una piruvato que tiene tres carbonos a la acetil CoA
de dos carbonos, estamos emitiendo carbono. Y ese carbono va a ser emitido en forma
de dióxido de carbono. Y así, cuando usted exhala un tercio del carbono que sale de usted
va a venir de aquí, de este complejo que se encuentra dentro de la matriz. Debería haber dicho

German: 
ATP erzeugt. Pro Glukose-Molekül in der Glykolyse bekommen wir 2 ATP. Das andere Produkt,
was wir bekommen, ist eine Chemikalie namens NADH. Im Grunde werden Elektronen
mit hohem Energiepotential zu NADH transferiert und Protonen werden hinzugefügt. Wir kommen auf NADH
gleich zurück. Lasst uns dem Pyruvat folgen. Pyruvat dringt in die
Mitochondrien und hier ist ein Apparat, der dem Pyruvat Wasserstoff entzieht. Eigentlich
wandelt es nur das drei Kohlenstoff-Molekül in Acetyl-CoA um.
Dies ist Co-Enzym A. Also jetzt haben wir ein zwei Kohlenstoff-Molekül, das den
Krebszyklus durchlaufen wird. Jetzt, da aus dem drei Kohlenstoff-Atom Pyruvat ein zwei Kohlenstoff
Acetyl-CoA bekommen, wird ein Kohlenstoff-Molekül abgegeben. Und der Kohlenstoff wird in Form von Kohlenstoffdioxid
abgegeben. Also, ein Drittel des Sauerstoffs, den du ausatmest,
kommt direkt aus diesem Komplex in der Matrix. Ich hätte

English: 
ATP. For one glucose molecule in glycolysis
we're going to make 2 ATP. The other thing
that we make is a chemical called NADH. What
we're basically doing is we're transferring
high energy electrons to NADH and we're adding
protons to it as well. And we'll get to NADH
in just a little bit. Let's follow pyruvate
then. Pyruvate is going to diffuse into the
mitochondria and then we're going to have
this pyruvate dehydrogenase complex. And basically
what it's going to do is it's going to convert
that three carbon molecule into acetyl CoA.
This is co-enzyme A. So basically now we have
a two carbon molecule that is going to go
into the Kreb Cycle. Now since we're going
from a three carbon pyruvate to a two carbon
acetyl CoA we're giving off carbon. And that
carbon is going to be given off in the form
of carbon dioxide. And so when you breathe
out a third of that carbon coming out of you
is going to come right here from this complex
inside the matrix we call this. I should have

Swedish: 
ATP. För varje glukosmolekyl skapar glykolysen två stycken ATP. Det andra som
skapas är en molekyl som kallas NADH. Det som sker är att vi överför
elektroner med hög energi till NADH och vi adderar protoner också. Jag återkommer till NADH
om en liten stund. Låt oss istället följa pyruvat. Pyruvat diffunderar in i
mitokondrien och här har vi enzymet pyruvatdehydrogenas.
Det enzymet gör är att det omvandlar molekylen med tre kolatomer till acetyl-CoA, även kallad
acetyl-koenzym A. Så nu har vi en molekyl med två kolatomer som
går in i citronsyracykeln. Eftersom vi går från puryvat med tre kolatomer till
acetyl-CoA med två kolatomer, så avges kol. Kolet kommer att avges i form
av koldioxid. Så när du andas ut kommer en tredjedel av det kol du avger att
att komma från det här området som vi kallar matrix.

English: 
said that before. This is the matrix on the
inside of mitochondria. Okay, let's keep watching
acetyl CoA. So it's a two carbon molecule,
where does it go next? It goes to the Kreb
Cycle. And so in the Kreb Cycle we're going
to break it down further and we're going to
get rid of these two carbons in acetyl CoA
and we're going to give those off as carbon
dioxide. So we are getting rid of carbon dioxide.
What else are we producing in the Kreb Cycle?
You can see here that we're producing a little
bit of ATP, 2 ATP, but we're also adding energy
again to NADH and we're adding energy to,
its friend we'll call this, FADH2. And so
what do NADH and FAHD2 have? They have these
high energy electrons. And they're going to
carry those electrons to the third step which
is the electron transport chain. Okay. Let's
get to the electron transport chain then.
And all of our energy pretty much that was
in glucose is now in NADH and FADH2. So they're
going to transfer their electrons and those
electrons are going to go through what's called
an electron transport chain. Basically they're
moving through a series of proteins and the
energy of those proteins is used to pump protons.

German: 
das früher sagen sollen. Dies ist die Matrix auf der Innenseite der Mitochondrien. Okay, lasst uns Acetyl-CoA im
Auge behalten. Es ist also ein zwei Kohlenstoff-Molekül, was macht es als nächstes? Es geht zum
Krebszyklus. Im Krebszyklus wird es weiter aufgespalten
und wir werden diese zwei Kohlenstoffatome im Acetyl-CoA los. Diese werden als Kohlenstoffdioxid
abgegeben. Also werden wir Kohlenstoffdioxid los. Was wird noch im Krebszyklus produziert?
Hier kann man sehen, dass ein wenig ATP produziert wird, 2 ATP, aber es wird auch Energie zu
zu NADH hinzugefügt und ebenfalls zu seinem Freund, dem sogenannten FADH2. Was
haben NADH und FAHD2 jetzt? Sie haben diese Elektronen mit hoher Energie. Sie tragen diese
Elektronen zum dritten Schritt, welche die Elektronentransportkette ist. Okay. Kümmern wir uns um die
Elektronentransportkette. All unsere Energie, die in der
Glukose war, ist jetzt in NADH und FADH2. Jetzt transferieren sie ihre Elektronen und diese
Elektronen durchlaufen die sogenannte Elektronentransportkette. Im Grunde
bewegen sie sich durch eine Reihe von Proteinen und die Energie dieser Proteine wird verwendet, um Protonen zu pumpen.

Swedish: 
Det borde jag ha sagt tidigare. Insidan av mitokondrien kallas för matrix. Okej, låt oss fortsätta följa
acetyl-CoA. Det är en molekyl med två kolatomer, vart går den sen? Den går till citronsyracykeln.
I citronsyracykeln kommer vi att bryta ner den ytterligare och vi kommer att bli av med
de här två kolatomerna i acetyl-CoA som vi avger som koldioxid.
Vi blir således av med koldioxid. Vad skapar vi mer i citronsyracykeln?
Vi producerar lite ATP, två stycken ATP, men vi adderar också energi
till NADH och vi adderar energi till dess kompis som vi kallar FADH2.
Så vad har NADH och FADH2? De har elektroner med hög energi som de kommer att
bära med sig till det tredje steget, elektrontransportkedjan.
Nästan all energi som fanns i
i glukosen är nu i NADH och FADH2. De kommer att överföra sina elektroner och
elektronerna kommer att gå passera det som kallas elektrontransportkedjan.
Elektronerna rör sig genom en serie proteiner och energin av dessa proteiner används för att pumpa protoner.

Spanish: 
esto antes. Esta es la matriz, en el interior de las mitocondrias. Bueno, sigamos viendo
a la acetil CoA. Entonces, es una molécula de dos carbonos, ¿dónde va después? Va al ciclo
de Krebs. Y entonces, en el Ciclo de Krebs vamos a romper la molécula aún más y vamos a
deshacersnos de estos dos carbonos de la acetil CoA, y vamos a liberarlos como dióxido
de carbono. Así que vamos a desacernos de dióxido de carbono. ¿Qué más estamos produciendo en el ciclo de Krebs?
Usted puede ver que estamos produciendo un poco de ATP, 2 ATP, pero también estamos añadiendo energía
nuevamente al NADH y estamos agregando energía para su "amigo" que llamaremos FADH 2. Y entonces
¿qué tienen el NADH y el FAHD2? Tienen estos electrones de alta energía. Y ellos van a
llevar a los electrones a la tercera etapa, que es la cadena de transporte de electrones. Okay. Vamos a
llegar a la cadena de transporte electrónico entonces. Y toda nuestra energía que estaba en
forma de glucosa se encuentra ahora en NADH y FADH 2. Así que van a transferir sus electrones y los
esos electrones van a pasar por lo que se llama una cadena de transporte de electrones. Básicamente se van a
mover a través de una serie de proteínas, y la energía de esas proteínas se utiliza para bombear protones.

Ukrainian: 
сказати це раніше. Це матрикс всередині мітохондрій. Добре, давайте продовжувати спостерігати за
ацетил-КоА. Ця двовуглецевамолекули, куди вона йде далі? Вона йде до циклу Кребса
І так в циклі Кребса ми розбиваємо її далі, і ми збираємося
позбавитися від цих двох атомів вуглецю в ацетил-КоА, і віділити їх у вигляді вуглекислого
газу. Таким чином, ми позбуваємо від вуглекислого газу. Що ще ми виробляємо в циклі Кребса?
Тут можна побачити, що ми виробляємо трохи ATФ, 2 ATФ, але ми також додаємо енергію
ще раз, до НАДФ і ми додаємо енергію, до його друга, ми називаємо його ФАДН2.
Що NADH і FAHD2 мають? У них є ці електрони високої енергії. І вони будуть
нести ці електрони на третьому етапі, який називається електрон-транспортним ланцюгом. Добре. Давайте
перейдемо в електрон-транспортний ланцюг. І вся наша енергія в значній мірі була
в глюкози, в даний час в НАДФ і ФАДРН2.  Вони передають свої електрони і ті,
електрони збираються пройти через те, що називається електрон-транспортного ланцюга. В основному вони
переміщуються через ряд білків і енергія цих білків використовується для перекачування протонів.

Spanish: 
Los protones son iones hidrógeno, hacia el exterior de esta membrana interna en lo que se
denomina el espacio intermembrana. Así que ahora, hemos acumulado todos estos protones aquí.
¿Qué ocurre con los electrones? Los electrones van a ser añadidos a otros protones y
al oxígeno que respiramos, y van a hacer nuestro producto secundario que va a ser
agua. Y entonces vayamos más despacio, más lento por un segundo, el oxígeno que respira
se está moviendo aquí y va a ser el último receptor de electrones justo aquí en la
matriz, y vamos a los protones, qué pasa con los protones, van
a moverse a través de una proteína llamada ATP sintetasa. Los protones se combinan con los electrones
y el oxígeno, dando agua que va a ser un producto de esto.
Ahora ¿cuánto ATP hacemos aquí? Bueno, podemos hacer alrededor de 32 o 34 ATP en este último
paso. Y así, en la cadena de transporte de electrones estamos produciendo un montón de energía.
Así que vale la pena echar un vistazo a cómo funciona en realidad. Así que vamos a la cadena de transporte

Ukrainian: 
Протони будуть іони водню, вже за межами цієї внутрішньої мембрани в що
міжмембранному просторі. Отже, тепер ми створили всі ці протони прямо тут.
Що відбувається з електроном? Електрони будуть додаватися до інших протонів і
до оксигену, що ми вдихаємо. І тут утвориться побічний продукт - вода.
Давайте розберемо повільніше, кисень, яким ви дихаєте
рухається сюди, і буде останнім акцептором електронів прямо тут в
матриксі. Ми беремо протони, і що з ними відбувається, вони фактично
протікають через білок - АТФ-синтетаза. Ці протони будуть поєднуватися з електронами
і киснем, що утворить воду, яка буде побічним продуктом цього.
І так, скільки АТФ синтезується? Синтезується близько 32 або 34 AТФ в цьому останньому
кроці. І тому в ланцюзі перенесення електронів ми синтезуємо дуже багато енергії.
І тому варто поглянути на те, як це насправді відбувається. Отже, давайте перейдемо до

Swedish: 
Protoner är vätejoner som flyttas till utsidan av det inre membranet till
intermembranområdet. Nu har vi lagrat alla dessa protoner här.
Vad händer med elektronen? Elektronen kommer att slås ihop med andra protoner och
det syre som vi andas in och det skapar vatten som biprodukt
Låt oss ta det igen. Det syre som du andas in
går in här och blir den sista elektronacceptorn här i
matrix och vi kommer att ta protonerna. De kommer att
flöda genom ett protein som kallas ATP-syntas. Protonerna  kombineras med elektronerna och
och syre vilket som en biprodukt skapar vatten.
Hur mycket ATP skapas här? Vi skapar cirka 32 eller 34 ATP i det här sista steget.
Så i elektrontransportkedjan skapar vi en hel massa energi.
Det är värt att titta på hur det faktiskt fungerar. Här har vi elektrontransportkedjan.

English: 
Protons are going to be hydrogen ions to the
outside of this inner membrane into what's
called the intermembrane space. So now we've
built up all of these protons right here.
What happens to the electron? The electron
is going to be added to other protons and
oxygen that we breath in and that's going
to make our by-product which is going to be
water. And so let's slow that just, slow that
for just a second, the oxygen that you breathe
is moving in here and it's going to be that
last electron acceptor right in here in the
matrix and we're going to take the protons,
what happened to those protons, they'll actually
flow through a protein called ATP synthase.
Those protons will combine with the electrons
and the oxygen and it's going to make water
which is going to be a by product of that.
Now how much ATP do we make down here? Well,
we can make around 32 or 34 ATP in this last
step. And so in the electron transport chain
we're making a whole heck of a lot of energy.
And so it's worth taking a look at how that
actually works. So let's go to the electron

German: 
Die Protonen werden zu Wasserstoffionen an der Außenseite der inneren Membran in diesem, was
Zwischenmembranraum genannt wird. So, jetzt haben diese ganzen Protonen hier errichtet.
Was passiert mit dem Elektron? Das Elektron wird anderen Protonen
und Sauerstoff, den wir einatmen, hinzugefügt und das wird unser Nebenprodukt
Wasser. Lasst uns das mal eben verlangsamen, der Sauerstoff, den wir einatmen,
kommt hier an und er ist der letzte Elektronenakzeptor hier in der
Matrix. Dann nehmen wir die Protonen, was ist eigentlich mit diesen Protonen passiert, die
fließen durch ein Protein namens ATP-Synthase. Diese Protonen verbinden sich mit den Elektronen
und dem Sauerstoff und es wird zu Wasser, welches ein Nebenprodukt davon sein wird.
Nun, wie viel ATP produzieren wir hier unten? Nun, wir können zwischen 32 und 34 ATP in diesem letzten Schritt
produzieren. Also wird in der Elektronen-Transportkette eine ganze Menge Energie produziert.
Daher lohnt es sich, einen Blick darauf zu werfen, wie das eigentlich funktioniert. Kümmern wir uns um die

Ukrainian: 
транспортного ланцюга. Таким чином, щоб зрозуміти, що ми маємо? У нас є НАДФН, наші друзі
НАДФН і ФАДН2. Що НАДФН і ФАДН2. переносять? Їхні електронів. Ці електрони
будуть рухатися через ланцюг перенесення електронів. Кожного разу, коли вони проходять чере
один з цих білків, це буде перекачувати інший протон, так як це інший компонент
який НАДФН і ФАДН2 приносять. Вони переносять ці іони водню. Так що ми збудемо
перекачувати ці іони тут, і досить скоро, що ви отримуєте багато позитивних
заряду тут, в цьому міжмембранному просторі. Там немає місця для цього. Іншими словами,
кожен НАДФН, що викидається, переміщує ці електрони вниз, і утворюється
багато позитивного заряду в міжмембранному просторі. Тепер, якщо
подивитися, то FADH2 насправді ставить його електрон трохи далі вниз, тому
вони не можуть робити цього у великій кількості, але виштовхування чи трьох чи двох протонів залежить
чи це NADH або FAHD2. Що відбувається з усіма цими протонами тут? Вони не можуть
піти куди завгодно. Вони не можуть виходити за межі мітохондрій, вони не можуть пронкнути в матрикс, але вони

English: 
transport chain. So to kind of situate ourselves
what do we have? Well we have NADH, our friends
NADH and FADH2. What are NADH and FADH2 passing
off? Their electrons. Those electrons are
going to move through the electron transport
chain like this. Every time they go through
one of these proteins, it's going to pump
another proton ion out because that's the
other thing NADH and FADH2 are bringing. They're
bringing these hydrogen ions. So we're going
to pump these ions out here and pretty soon
what you get is a heck of a lot of positive
charge out here in this innermembrane space.
There's no place for it to go. In other words,
every NADH that we drop off, we're going to
move these electrons down and we're going
to generate of whole heck of a lot of positive
charge in this innermembrane space. Now if
you look right here FADH2 is actually dropping
it's electron a little bit farther down so
it can't generate as much, but we're pushing
out either three protons or two protons depending
on if it's NADH or FAHD2. Okay, what happens
to all of these protons out here? They can't
go anywhere. They can't go outside the mitochondria,
they can't come inside the matrix, but they

Spanish: 
de electrones. Así que para situarnos, ¿qué tenemos? Bueno, tenemos NADH, nuestros amigos
NADH y FADH 2. ¿Qué es lo que NADH y FADH 2 están dando? Sus electrones. Estos electrones se
va a mover a través de la cadena de transporte de electrones de esta manera. Cada vez que pasan por
una de estas proteínas, va a bombear otro ión protón afuera porque esa es la
otra cosa NADH y FADH 2 están aportando. Están aportando estos iones de hidrógeno. Así que vamos
para bombear estos iones aquí afuera, y muy pronto lo que se obtiene es una gran carga positiva
aquí afuera en este espacio intermembrane. No hay lugar para que se vaya. En otras palabras
cada NADH que entra en la cadena, va a mover estos electrones hacia abajo y va
a generar una gran cantidad de carga positiva en este espacio intermembrana. Ahora bien, si
usted mira aquí FADH 2 es en realidad liberando su electrón un poco más abajo por lo
que no puede generar tanto, pero estamos empujando tres protones o dos protones dependiendo
si se trata de NADH o FAHD2. Bueno, ¿qué pasa con todos esos protones ahí afuera? No pueden
ir a ninguna parte. No pueden salir de la mitocondria, no pueden entrar dentro de la matriz, pero

Swedish: 
Vad har vi då? Jo, vi har NADH och FADH2.
Vad avger NADH och FADH2? Sina elektroner.
Elektronerna går igenom elektrontransportkedjan så här. Varje gång de passerar genom
ett av dessa proteiner, kommer en protonjon att pumpas ut, för
det är vad NADH och FADH2 medför. De för med sig de här vätejonerna.
Så om vi pumpar ut joner här får vi snart en väldigt stor positiv
laddning i intermembranområdet. Det finns ingenstans som laddningen kan ta vägen.
För varje NADH som vi släpper ut, kommer vi att flytta ner elektronerna och vi skapar
därigenom väldigt mycket positiv laddning i intermembranområdet.
Observera att FADH2 faktiskt släpper sin elektron lite längre ner i kedjan så
den kan inte producera lika mycket, men antingen två eller tre protoner trycks ut beroende
på om det är NADH eller FADH2. Vad händer med alla dessa protoner? De kan inte ta vägen någonstans.
De kan inte gå utanför mitokondrien och de kan inte komma in i matrix, men de

German: 
Elektronentransportkette. Damit wir uns orientieren können: Was haben wir eigentlich hier? Nun, wir haben NADH, unsere Freunde
NADH und FADH2. Was geben NADH und FADH2 ab? Ihre Elektronen. Diese Elektronen bewegen sich
durch die Elektronentransportkette so. Jedes Mal, wenn sie durch
eines dieser Proteine gehen, wird ein Proton durchgepumpt, das ist die
andere Sache, die NADH und FADH2 mitbringen. Sie bringen diese Wasserstoffionen mit. Also diese
Ionen hier werden hierhin gepumpt und ziemlich bald bekommen wir eine positive
Ladung hier im Zwischenmembranraum. Es gibt keinen Ort, wo sie hingehen kann. Mit anderen Worten,
mit jedem NADH, das wir abliefern, bewegen wir diese Elektronen nach unten und wir
produzieren eine riesige Menge an positiver Ladung in diesem Zwischenmembranraum. Wenn man
mal hier schaut, sieht man, dass FADH2 tatsächlich sein Elektron ein wenig tiefer fallenlässt, dehr
kann es nicht so viel erzeugen. Wir drängen entweder drei Protonen oder zwei Protonen heraus, abhängig davon, ob
es NADH oder FAHD2 ist. Okay, was passiert mit all diesen Protonen hier? Sie können nirgendwo
hingehen. Sie die Mitochondrien nicht verlassen, können sie nicht in die Matrix gehen, aber sie

German: 
können sich hierdurch bewegen. Dies heißt ATP-Synthase. Das ist der Name dieses Protons oder
Proteins hier. Im Grunde ist dies der Ort der ATP-Synthese. Und jedesmal, wenn
ein Proton durchströmt, produzieren wir
ATP. Es funktioniert fast wie ein kleiner Rotor. Jedes Mal, wenn ein Proton durchläuft,
bewegt es sich, und es verbindet das Phosphat mit dem ADP um ATP zu formen. Daher können wir in der
Elektronentransportkette so viel ATP produzieren. Es ist nicht besonders spektakulär.
Wir speichern nur diese ganze Energie und anstatt sie in einem Feuerball freizugeben
geben wir sie in kleinen Stücke frei, um möglichst viel ATP zu produzieren. Okay. Es gibt da aber ein
Problem. Was passiert, wenn man keinen Sauerstoff hat, der die Elektronen diesen ganzen Weg ziehen kann? Angenommen
es sind keine Mitochondrien vorhanden. Dann haben wir ein Problem. Das Problem
Folgendes: Es ist okay, Glukose während Glykolyse in zwei Pyruvat aufzuspalten,

Spanish: 
puede moverse a través de esto. Esto se conoce como la ATP sintetasa. Ese es el nombre de este protón es decir
proteína que está aquí. Y, básicamente, este es ellugar de síntesis de ATP. Y así, básicamente,
a medida que cada protón fluye a través de ella, con cada protón que la atraviesa, vamos a generar
ATP. Y así, funciona prácticamente como un pequeño rotor. Cada vez que un protón pasa a través de ella, la
activa y une el fosfato a ADP para producir ATP. Y es por eso que en el
cadena de transporte de electrones podemos producir todo ese ATP. No hay nada especial en ello.
Es sólo que estamos almacenando toda esa energía y en vez de liberarla en una bola de fuego,
estamos liberándola en pequeñas partes para producir un montón de ATP. Bien. Así que hay un
problema. ¿Qué pasa si usted no tiene el oxígeno tirando ese electrón todo el camino? Bueno,
digamos que no tiene mitocondrias presentes. Bueno, entonces usted tiene un problema. El problema
es este. Está bien tomar la glucosa durante la glucólisis y dividirla en dos piruvatos

English: 
can move through this. This is called ATP
synthase. That's the name of this proton or
protein right here. And basically this is
the site of ATP synthesis. And so basically
as every proton flows through it, every proton
that comes through, we're going to generate
ATP. And it almost works like a little rotor.
That every time a proton goes through, it
switches it and it attaches that phosphate
onto ADP to make ATP. And that's why in the
electron transport chain we can make all of
that ATP. There's nothing special about it.
It's just that we're storing all of that energy
and instead of releasing it in a ball of fire,
we're releasing it in little bits to make
a heck of a lot of ATP. Okay. So there's a
problem. What happens if you don't have oxygen
pulling that electron the whole way? Well,
let's say you don't have mitochondria present.
Well then you have a problem. The problem
is this. It's okay to take glucose during
glycolysis and break it into two pyruvates

Swedish: 
kan gå igenom här. Det kallas ATP-syntas. Det är namnet på det här proteinet.
Det är platsen för ATP-syntes.
För varje proton som tar sig igenom här, skapas ATP.
Det fungerar nästan som en liten rotor. Varje gång en proton går igenom
fäster den fosfat vid ADP för att skapa ATP. Det är därför
vi kan skapa så mycket ATP i elektrontransportkedjan. Det är inget konstigt med det,
det är bara att vi lagrar all denna energi och istället för att släppa lös den i en eldboll,
så släpper vi släpper lös den i små portioner för att skapa en himla massa ATP. Okej.
Det finns en hake. Vad händer om du inte har syre som drar elektronen genom hela kedjan?
Antag att du inte har mitokondrier tillgängliga. Då har du ett problem.
Det går bra att ta glukos i glykolysen och dela upp den i två molekyler pyruvat

Ukrainian: 
можуть рухатися через "ЦЕ".  "Це" називається АТФ-синтаза. Це ім'я цього протона або
білка прямо тут. І в основному це сайт синтезу АТФ. А так в основному
як кожен протон проходить через неї, створюється АТФ
Це працює, як маленький ротор. Кожен раз, коли протон проходить, вона
перемикає його, і це додає  фосфат на АДФ, щоб синтезувати ATФ. І саме тому в
електрон-транспортному ланцюзі ми можемо синтезувати АТФ. Там немає нічого особливого.
Замість того, щоб витрачати енергію на "шматки" вогню,
ми випускаємо його в дрібніші шматочки, щоб синтезувати багато АТФ. Добре.
Але є проблема. Що відбудеться, якщо у вас немає кисню, щоб електрон пройшов весь шлях?
Припустимо, немає мітохондрій. Тоді у вас є проблема. Проблема
полягає в наступному. Це нормально приймати глюкозу під час гліколізу і розділити її на дві пирувати,

Spanish: 
porque va a producir un poco de ATP. Pero el problema es que va a añadir
esos electrones al NADH. Y así que básicamente lo que está pasando es que estamos añadiendo electrones
a NAD + y estamos transfiriendolo al NADH, y así más o menos lo que pasa es que o nhay
no más de esto. Y así la glucólisis tiene detenerse. A pesar de que podemos hacer un poco de
poco de ATP en cada ruptura de la glucosa, con el tiempo no hay NAD + y entonces todo
el proceso tiene que detenerse. Por supuesto que la naturaleza tiene una solución para esto. Y la primera
se llama la fermentación del ácido láctico. Esta se lleva a cabo en sus músculos. Especialmente cuando su
músculos están bajo una gran cantidad de estrés, como cuando está corriendo rápido o conteniendo
la respiración durante un período largo de tiempo. Y entonce lo que está sucediendo básicamente, de nuevo no hay
no hay oxígeno, no hay mitocondrias, entonces veamos qué pasa. Básicamente, las células están
ingresando glucosa en la glucólisis y dividiéndola en dos moléculas de piruvato. Por lo tanto,
estabamos atrapados aquí, con el NADH. Pero luego hay una conversión adicional. Fundamentalmente

English: 
because you're going to make a little bit
of ATP. But the problem is that you're adding
those electrons to NADH. And so basically
what's happening is that we're adding electrons
to NAD+ and we're transferring it to NADH
and so pretty much what happens is there's
no more of this. And so glycolysis has to
shut down. Even though we can make a little
bit of ATP with each breakdown of glucose,
eventually there's no NAD+ and so the whole
process has to stop. And so nature of course
has a solution to this. And the first one
is called lactic acid fermentation. This takes
place in your muscles. Especially when your
muscles are under a huge amount of stress,
like if you're sprinting or if you're holding
your breath for a long period of time. And
so basically what's going on, again there's
no oxygen, there's no mitochondria, so let's
look what happens. Basically your cells are
taking glucose in glycolysis and breaking
it down into two pyruvate molecules. So we
were stuck here, remember with the NADH. But
then there's a further conversion. Basically

German: 
weil wir dabei ein wenig ATP gewinnen. Das Problem ist, dass die
Elektronen zu NADH hinzugefügt werden. Im Grunde fügen wir Elektronen zum
NAD + hinzu und es wird zu NADH tansferiert und was dann passiert ist, dass es
nicht mehr davon gibt. Daher muss Glykolyse abgestellt werden. Auch wenn wir ein wenig
ATP mit jedem Abbau von Glukose bekommen, so gibt es doch irgendwann kein NAD + mehr und dann
muss der ganze Prozess aufhören. Aber natürlich hat die Natur eine Lösung für dieses Problem. Und die erste Lösung
heißt Milchsäuregärung. Diese erfolgt in den Muskeln. Vor allem für die Situationen, in denen
Muskeln einer riesigen Belastung ausgesetzt sind, zum Beispiel beim Sprinten oder wenn man
die Luft lange Zeit anhält. Lasst uns anschauen, was jetzt passiert.
Nochmal: weder Sauerstoff noch Mitochondrien kommen vor. Im Grunde nehmen die Zellen
die Glukose in Glykolyse und zerlegen es in zwei Pyruvat-Moleküle. Und jetzt
bleiben wir stecken, erinnert euch an die Geschichte mit dem NADH. Aber dann folgt eine weitere Umsetzung. Jetzt

Ukrainian: 
тому що ви синтезується трохи АТФ. Але проблема в тому, що ви додаєте
ці електрони НАДФ. А так в основному те, що відбувається-це додавання електронів
до NAD +, і ми передаємо їх NADH. В основному більше нічого
і не відбувається. І так гліколіз повинен зупинитися. Хоча ми можемо синтезувати
невелику кыльксть АТФ з кожного розпаду глюкози, врешті-решт немає НАДФ і так весь
пПроцес повинен зупинитися. Природа, звичайно, має вирішення цієї проблеми. І перший
називається молочнокисле бродіння. Це відбувається в м'язах. Особливо, якщо ваші
м'язи знаходяться під величезним навантаженням, якщо ти біжиш, або якщо ти затримуєш
дихання протягом тривалого період. А так в основному те, що відбувається:
немає кисню, немає мітохондрій, так що давайте подивимося, що станеться. В принципі твої клітини
віддають глюкозу в гліколіз і розбиваюьб її на дві молекули пірувату. Таким чином, ми
тут, запам'ятай з НАДФ. Але тоді є подальші перетворення. В основному

Swedish: 
för du kommer att skapa lite ATP. Problemet är att du adderar
elektronerna till NADH. Det som händer är att vi adderar elektroner
till NAD+ och så överförs de till NADH. Det som händer är det inte finns
inte mer av detta, så glykolysen stängs ner. Även om vi kan skapa lite
ATP i varje uppdelning av glukos, så kommer molekylen NAD+ att ta slut och så kommer
hela processen att avstanna. Naturen har självklart en lösning för detta. Den första
kallas mjölksyrajäsning. Det sker i musklerna, särskilt när dina
muskler är under en hög belastning, som när du springer snabbt eller om du håller
andan länge. Det finns
inget syre, det finns ingen mitokondrie, så låt oss se vad som händer. Dina celler
tar glukos och bryter ner det till två molekyler pyruvat i glykolysen.
Så vi kör fast här, med NADH. Det finns dock ytterligare en ytterligare omvandling.

Swedish: 
Det du gör är att du omvandlar pyruvat till laktat eller mjölksyra.
Fördelen är att den upptar elektroner så att vi kan
skapa mer NAD+ och denna kan användas igen. Det som händer är att du kan
köra processen med glukos om och om igen.
För varje varv som du kör processen skapas
två ATP. När du springer snabbt genomför du
aerob andning, men du genomför också anaerob andning ovanpå den.
Problemet är att du bygger upp mjölksyra i musklerna och det fungerar som ett gift.
Du behöver syre för att kunna bryta ner mjölksyran.
Du har säkert sett sprinterlöpare, särskilt en som sprungit 400 meter. När de är i mål och blir intervjuade
har de svårt att genomföra intervjun då de
måste andas kraftigt för att få in mer syre för att kunna göra sig av med mjölksyran.

Spanish: 
lo que está haciendo es que está convirtiendo el piruvato en ácido láctico o lactato
Lo bueno de esto es que está aceptando estos electrones por lo que podemos producir
NAD + y entonces esto puede ser reciclado de nuevo. Y así que básicamente lo que sucede es que se
puede producir este proceso con la glucosa una y otra, y otra, y otra, y otra vez.
Y cada vez que usted hace una y otra, y otra, y otra vez, en el fondo está produciendo
2 ATP cada vez. Y por lo que si alguna vez ha corrido carreras de velocidad, cuando está corriendo está utilizando
la respiración aeróbica, pero también está utilizando la respiración anaeróbica simultaneamente. El
problema con esto es que va a acumular lactato en los músculos y que el lactato
es como una toxina. Va a tener que romperla y eso  necesita oxígeno. Y por lo tanto, si alguna vez
ha visto a un velocista, especialmente alguien que corra los 400 metros llanos, cuando han
terminado y los están entrevistando, tienen dificultades para hacer una entrevista, ya que
tienen que mantenerse inhalando para tomar más O2 y, finalmente, deshacerse de ese lactato. Y

Ukrainian: 
те, що ви робите - це перетворення пірувату в лактат або молочну кислоту.
Гарна річ те, що він приймає ці електрони, так що ми можемо створити з цього
НАД +, а потім це може бути повторено. В основному відбувається те, що
цей процес з глюкозою відбувається знову і знову, і знову, і знову і знову.
І кожен раз, коли це відбувається знову і знову і знову і знову, в основному синтезкється
2 молекули ATФ кожного разу. І тому, якщо ти коли-небудь швидко біг, то коли ти це робив ти використовував
аеробне дихання, але ти також використовував анаеробного на пікови.
Проблема в тому, що коли в м'язах накопичуєтьс молочна кислота, то
ця кислота є ніби токсичною. Тому її потрібно розщепити, що потребує оксигену.
Якщо ви коли-небудь бачили як спринтер, пробігши чотиристометрівку,
зробив це, то коли в нього беруть інтерв'ю, він "захекується", тому що
повинен дихати, щоб споживати більше кисню і накінець-то позбутися молочної кислоти.

English: 
what you're doing is you're converting the
pyruvate down into lactate or lactic acid.
The nice thing about that is it's accepting
these electrons so we can make for of this
NAD+ and then this can be recycled again.
And so basically what happens is that you
can have this process occurring with glucose
over and over and over and over and over again.
And every time you do that over and over and
over and over again, basically you're making
2 ATP each time. And so if you've ever done
sprinting, when you're sprinting you're getting
aerobic respiration but you're also doing
anaerobic respiration on top of that. The
problem with that is you're going to build
up lactate in your muscles and that lactate
is like a toxin. You're going to have to break
it down and that takes oxygen. And so if you've
ever watched a sprinter, especially somebody
who's run like the 400 meter dash, when they're
done and they're interviewing them, they have
a hard time doing an interview because they
have to keep breathing to take in more O2
and eventually get rid of that lactate. And

German: 
wird das Pyruvat in Milchsäure umgewandelt.
Das schöne daran ist, dass es diese Elektronen annimmt. Daher kann mehr
NAD + produziert werden und das kann wiederbenutzt werden. Und im Grunde
kann dieser Prozess mit Glukose immer und immer und immer und immer wieder ablaufen.
Und jedes Mal, wenn das immer und immer und immer und immer wieder passiert, werden
2 ATP produziert. Wenn du jemals gesprintet bist: Beim Sprinten betreibst du
aerobe Atmung, und anaerobe Atmung obendrein. Das
Problem dabei ist, dass du Milchsäure in deinen Muskeln aufbaust und diese Milchsäure
ist wie Gift. Daher muss es zerlegt werden und dafür wird Sauerstoff benötigt. Wenn du jemals
einen Sprinter beobachtet hast, vor allem jemanden, der gerade einen 400-Meter-Lauf gelaufen ist: Wenn der
seinen Lauf beendet hat und dann interviewt wird, dann haben sie schwer damit zu kämpfen, ein Interview zu geben, weil sie
die ganze Zeit Sauerstoff (O2) einatmen müssen umd irgendwann die Milchsäure loszuwerden. Und

Ukrainian: 
Отже, молочнокисле бродіння буде відбуватися у деяких бактеріях та у м'язових клітинах.
Але ми маємо й інший вихід для цієї бактерії,  анаеробна проблема зупинки прямо тут,
що називається спиртове бродіння. Алкогольна ферментація працює
таким же чином. В основному ми розщепимо його на піруват. І тоді ми розщеплюємо далі
в речовину під назвою етиловий спирт. Він приймає електорони
тому він може переробляти НАД+ знову. Різниця лише в тому, що, коли ми синтезували молочну кислоту,
було три молекули вуглецю. Коли відбувається спиртове бродіння, то утворюється
двоокис вуглецю, що відповідно виробляється. І тому, якщо ви взяли дріжджі і поставити їх
в пляшку з купою фруктових соків, в основному, що вони зроблять так це те, що коли вони використають
весь кисень, то вони будуть перемикатися на спиртове бродіння.Що вони будуть утворювати? Вони синтезуватимуть
етиловий спирт. Це просто, як ми робимо вино. І там теж утворюється
диоксиду вуглецю, який ми міг би виділятися або використовуватися для виготовлення пива, це карбонізація, що

Swedish: 
Mjölksyrajäsning kommer att ske i vissa bakterier och i muskelcellerna,
men bakterier har även en annan lösning på det anaerobiska problemet att processen avstannar här
som kallas alkoholjäsning. Alkoholjäsning fungerar
på samma sätt. Vi delar upp glukosen till pyruvat och sedan bryter vi ned det till
en molekyl som kallas etylalkohol eller etanol. Det tar emot de här elektronerna
så att vi kan återanvända NAD+ igen. Skillnaden mot mjölksyrajäsning är att laktaten som skapas
är en molekyl med kolatomer. I alkoholjäsning skapas istället
koldioxid som avges. Om du lägger jäst
i en flaska med fruktjuice, kommer jästen att använda allt
syre och sedan växla till alkoholjäsning. Vad kommer jästen att skapa?
Det skapar etylalkohol. Det är helt enkelt så vi tillverkar vin. Jästen kommer också att skapa
koldioxid som vi göra oss av med eller som i fallet med öl, låta vara kvar för att ge ölet fina bubblor.

English: 
so lactic acid fermentation is going to take
place in some bacteria and in muscle cells.
But we have another solution to this in bacteria,
anaerobic problem of stopping right here with
this full NADH and that's called alcoholic
fermentation. Alcoholic fermentation works
the same way. Basically we break it down into
pyruvate. And then we break that further down
into a chemical called ethyl alcohol or ethanol.
It's donating or it's accepting these electrons
so it can recycle this NAD+ again. The only
difference here is that when we made lactate,
that was a three carbon molecule. When we
do alcoholic fermentation what we're making
is carbon dioxide and we're giving that off.
And so if you were to take yeast and put them
in a bottle with a bunch of fruit juice, basically
what they'll do is they'll use up all of the
oxygen then they'll switch to alcoholic fermentation.
What are they going to build up? They're going
to build up ethyl alcohol. That's simply how
we make wine. And there's also going to build
up carbon dioxide which we could let go or
for making beer, that's the carbonation that

German: 
ja Milchsäuregärung erfolgt  in einigen Bakterien und auch in Muskelzellen.
Aber wir haben noch eine andere Lösung für dieses Problem in Bakterien, anaeroben Problem des Stoppens hier mit
diesem vollständig geladenen NADH und die nennt sich alkoholische Gärung. Alkoholische Gärung funktioniert
auf die gleiche Weise. Grundsätzlich wird Glukose in  Pyruvat umgewandelt. Und dann wandeln wir dieses Pyruvat
in eine Chemikalie mit dem Namen Ethylalkohol oder Ethanol um. Es gibt  Elektronen ab oder nimmt diese Elektronen auf
, damit NAD + wieder verwendet werden kann. Der einzige Unterschied hier ist, dass, wenn wir Laktat produzieren,
ein drei Kohlenstoff-Molekül entsteht. Wenn wir alkoholische Gärung betreiben, dann produzieren wir
Kohlenstoffdioxid  und das geben wir ab. Und wenn wir
Hefe nehmen und sie
in einer Flasche mit etwas  Fruchtsaft aufbewahren, im Grunde, was die beiden dann machen, ist, dass sie den ganzen
Sauerstoff verbrauchen und dann zur alkoholischen Gärung wechseln. Was werden sie produzieren? Sie werden
Ethylalkohol produzieren. Auf diese Art und Weise stellen wir Wein her. Und es wird auch
Kohlenstoffdioxid produziert werden, das wir dann einfach verschwinden lassen oder zur Herstellung von Bier nutzen könnten, weil das die Kohlensäure ist, die

Spanish: 
entonces la fermentación del ácido láctico va a tener lugar en algunas bacterias y en las células musculares.
Pero existe otra solución para esto en las bacterias, el problema anaeróbico de detenerse aquí con
este NADH completo, y se llama fermentación alcohólica. La fermentación alcohólica funciona
de la misma manera. Básicamente, se dividen en piruvato. Y luego se divide aún más
en un químico llamado alcohol etílico o etanol, que acepta o dona estos electrones
por lo que puede reciclar este NAD + de nuevo. La única diferencia aquí es que cuando produjimos el lactato,
era una molécula de tres carbonos. Cuando hacemos la fermentación alcohólica lo que estamos haciendo
es dióxido de carbono y estamos liberando eso. Y por lo tanto, si usted fuera a tomar levaduras y ponerlas
en una botella con un montón de jugo de frutas, básicamente lo que van a hacer es usar todo el
oxígeno y luego van a cambiar a la fermentación alcohólica. ¿Qué van a producir? Van
para producir alcohol etílico. Eso es simplemente la forma en que hacemos el vino. Y también va a producir
dióxido de carbono que podemos dejar ir, o para la fabricación de cerveza, esa es la carbonatación que

Swedish: 
Cellandningen är ett snabbt sätt att
få energi ur glukos. Vi använder glukos som exempel, men vi kan utföra cellandning
på i princip alla typer av mat. Det är ett sätt som vi får tag på energi. Vi gör det.
Bakterier gör det. Växter gör det. Och jag hoppas att det har varit till hjälp.

English: 
we're going to find in beer. And so again,
cellular respiration is just a quick way to
get energy out of glucose. We use glucose
as an example, but we can do cellular respiration
on pretty much any type of food. And it's
a way that we get energy. And we're doing
it. Bacteria are doing it. Plants are doing
it. And I hope that's helpful.

German: 
wir auch im Bier finden. Also noch einmal: die Zellatmung ist nur ein schneller Weg, um
Energie aus Glukose zu gewinnen. Wir verwenden Glukose als ein Beispiel, aber wir können Zellatmung
mithilfe von so ziemlich jeder Art von Lebensmitteln betreiben. Es ist ein Weg, um Energie zu gewinnen. Wir machen
es auf diese Weise. Und Bakterien machen es auch. Und selbt Pflanzen machen es. Und ich hoffe, dass dieses Video hilfreich war.

Ukrainian: 
знаходимо в пиві. І так знову, клітинне дихання це просто швидкий спосіб
отримувати енергію з глюкози. Ми використовуємо глюкозу в якості прикладу, але ми можемо робити клітинне дихання
практично з будь-яким видом їди. І ми також будемо отримувати енергію. І ми це робимо.
Бактерії роблять це. Рослини це роблять. І я сподіваюся, що це корисно.

Spanish: 
vamos a encontrar en la cerveza. Y así, una vez más, la respiración celular es sólo una forma rápida de
obtener energía de la glucosa. Utilizamos la glucosa como un ejemplo, pero podemos hacer la respiración celular
a partir de cualquier tipo de alimento. Y es una manera en la que obtenemos energía. Y lo estamos haciendo
Las bacterias lo están haciendo. Las plantas lo están haciendo. Y espero que sea útil.
