
Korean: 
지난 비디오에서 우리는 지구의 계절이 지구가 태양에 가까운 정도에 의해서 생기는 것이 아니라는 것을 이야기했습니다. 또한 우리는 이것이 실제로 지구가 기울어져서 그렇다는 사실을 어렴풋이 드러냈습니다.

Burmese: 
ပြီးခဲ့တဲ့ဗွီဒီယိုတွင် ကမ္ဘာ့ရာသီဥတုအပြောင်းအလဲတွေဟာ
ကမ္ဘာနှင့်နေအကွာအဝေးနီး/ဝေးနှင့်မဆိုင်ကြောင်း ပြောခဲ့ပါတယ်
ရာသီဥတုအပြောင်းအလဲမှာ ကမ္ဘာ့တိမ်းစောင်းမှုကြောင့်ပါလို့ အရိပ်အမြွက်ပြခဲ့ပါတယ်
ဒါကြောင့် ဒီဗွီဒီယိုမှာ ကျွန်တော်ပြချင်တာက
ကမ္ဘာ့တိမ်းစောင်းမှုကြောင့် ရာသီအပြောင်းအလဲ ဘယ်လိုဖြစ်လာသလဲဆိုတာကိုပဲ
ဒါကြောင့် တို့တွေပုံဆွဲကြရအောင်........
ဒီမှာ ပုံတတ်နိုင်သမျှ များများဆွဲဖို့ ကြိုးစားပါ့မယ်
ဘာကြောင့်လဲဆိုရင်... ကျွန်တော့်ဦးနှောက်အတွက်ပေါ့လေ... ဘာတွေတကယ်ဖြစ်နေသလဲဆိုတာကို စိတ်မျက်စိထဲမှာ မြင်စေလာတယ်
ဒါကြောင့် ကိုယ်တို့ အပေါ်စီးကနေ အောက်ကိုငုံ့ကြည့်နေတယ်လို့ စိတ်ကူးယဉ်ကြည့်ရအောင်
ကဲ-အပေါ်ကနေ အပေါ်စီးနဲ့ကြည့်ကြစို့
ဟိုဘက်မှာနေမင်းကြီးပေါ့
ကမ္ဘာ့ပတ်လမ်းကို ကျွန်တော်ဆွဲမယ်လေ
အဲ... ကမ္ဘာ့ပတ်လမ်းက အခုပုံနဲ့ခပ်ဆင်ဆင်
ကျွန်တော်ပုံဆွဲမယ်... သူကအဝိုင်းနီးပါး-စက်ဝိုင်းပုံနီးပါးဖြစ်ပါတယ်
ဒါကြောင့် ဒီဘက်မှာ စက်ဝိုင်းပုံနဲ့တော်တော်တူတဲ့ပုံကို ဒီနားမှာဆွဲလိုက်မယ်
အခု ကျွန်တော် ကမ္ဘာကြီးကို သူ့ရဲ့ကမ္ဘာ့ပတ်လမ်းရောက်နေတဲ့ပုံ အမျိုးမျိုးကိုဆွဲပါမယ်
ပြီးတော့ ကမ္ဘာကြီးရဲ့ လည်ပတ်ဝင်ရိုးတိမ်းစောင်းနေတဲ့ပုံကိုပြဖို့ ကြိုးစားပါမယ်
အခုပုံကတော့ တကယ့်စကေးကိုက်ဆွဲတာမဟုတ်ဘူးဆိုတာ သိသာထင်ရှားပါတယ်

English: 
In the last video, we talk
about how seasons on Earth
are not caused by
how close Earth
is to the sun in its orbit.
And we also hint at the
fact that it's actually
caused by the tilt of the earth.
And so in this video,
I want to show you
how the tilt of the earth
causes the seasons to happen.
So let's draw-- so
I'm going to try
to draw as many diagrams
as possible here.
Because at least
for my brain they
help me visualize what's
actually going on.
So we could imagine
a top view first.
So let's have a top view.
That is the sun
right over there.
And let me draw
the earth's orbit.
So Earth's orbit maybe
looks something like that.
Let me draw it almost,
it is almost circular.
So I'll draw it as
something that's
pretty close to a
circle right over here.
And I'm going to draw Earth at
different points in its orbit.
And I'm going to try
to depict the tilt
of its rotational axis.
And obviously, this is not drawn
anywhere near close to scale.

Japanese: 
前回の動画では、地球の季節は
地球と太陽の距離とか、地球軌道で
変化するわけでないことを見てきたね
実は、それが地球の傾きのせいだというヒントも
出てきたよね
さて、今回見てもらいたいのは
地球の傾きによって、どうして季節の変化が起こるのか
ということだ。
じゃあちょっと描いてみよう…
試しにね。
このことについては、僕の頭のなかでは
いろんな図を描くことができるんだ。そのおかげで
実際に起こってることをビジュアライズできるんだよ
じゃ、一番上のシーンを思い浮かべてみよう
一番上のシーンを出すね
太陽があそこだ
そして、地球軌道を描くと…
こんな感じに見える
地球軌道は、ほぼ円形に描こう
ここに、円に近い物を描こう
地球を、異なった軌道の位置で描こう
すこし、傾いた地軸を描こう
明らかにスケールは正しくない

Bulgarian: 
 
В последното видео говорихме, 
че сезоните на Земята
не са резултат от това 
колко близо е Земята
до Слънцето в своята орбита.
Също наблегнахме на 
факта, че всъщност
върху тях оказва влияние 
наклонът на Земята.
В това видео искам да ти покажа
как наклонът на Земята
 причинява изменението на сезоните.
Така че нека да го начертая –
 ще се опитам
да начертая възможно 
най-много диаграми тук.
Понеже поне на мен
ми помагат да си представя
 какво всъщност се случва.
Може първо да си представим 
един общ изглед.
Сега нека погледнем 
по-общо на нещата.
Това е Слънцето.
А сега ще начертая 
земната орбита.
Земната орбита може би 
изглежда по този начин.
Тя е почти кръгла.
Аз ще я нарисувам като
нещо подобно на кръг.
И ще нарисувам Земята в различни
 положения около орбитата ѝ.
И ще се опитам 
да изобразя наклона
на нейната ос на въртене.
И очевидно това изобщо
не е в мащаб.

Czech: 
V posledním videu jsme si řekli,
že roční období se nestřídají podle toho,
jak daleko je Země 
na oběžné dráze od Slunce.
Také jsem naznačil, že ve skutečnosti 
to způsobuje naklonění Země.
Proto bych vám v tomto videu rád ukázal,
proč se roční období
střídají díky naklonění Země.
Takže budeme kreslit.
Budu se snažit kreslit co nejvíc schémat,
protože alespoň mně pomáhají
představit si, jak to vlastně je.
Nejdřív si nakreslíme pohled shora.
Tak tedy pohled shora.
Tady máme Slunce.
A nakreslím ještě oběžnou dráhu Země.
Oběžná dráha Země by 
mohla vypadat nějak takhle.
Je to skoro kruh,
takže nakreslím něco,
co se hodně blíží kruhu.
Teď nakreslím Zemi na 
různých místech její oběžné dráhy
a pokusím se znázornit naklonění její osy.
Samozřejmě tohle se 
ani trochu neblíží měřítku.

iw: 
בסרטון האחרון, דיברנו על איך העונות על כדה"א לא נגרמות
על ידי הקרבה של כדה"א לשמש במסלול שלו.
וגם רמזנו על העובדה שזה בעצם נגרם על ידי נטיית כדה"א.
אז בסרטון הזה, אני רוצה להראות לכם
איך הנטייה של כדה"א גורמת לעונות להתקיים.
אז בואו נצייר,
אני אנסה לצייר כאן כמה שיותר תרשימים
בגלל שלפחות בראש שלי הם עוזרים לי לדמיין מה באמת קורה.
אז אנחנו יכולים לדמיין תחילה מבט על.
אז בואו נצייר מבט על.
זוהי השמש ממש שם.
ותנו לי לצייר את מסלול כדה"א.
אז, מסלול כדה"א נראה אולי כמו משהו כזה.
תנו לי לצייר את זה כמעט, זה כמעט מעגלי.
אז אני אצייר את זה כמשהו שדי קרוב לעיגול כאן.
ואני רוצה לצייר את כדה"א בנקודות שונות במסלול שלו.
ואני אנסה לשרטט את הנטייה של הציר הסיבובי שלו.
וכמובן, זה לא מצוייר קרוב בכלל לקנה המידה הנכון.

Arabic: 
في شريط فيديو سابق، تحدثنا عن كيف أن المواسم على الأرض ليست بسبب
مدى قرب الأرض من الشمس، ومدارها.
وأيضا لمحنا لحقيقة أن السبب هو ميل الأرض.
وهكذا، في هذا الفيديو، أريد أن أظهر لك
كيف يتسبب ميل الأرض في إحداث المواسم المختلفة
لذا دعونا رسم...
العديد من الرسومات التخطيطية هنا
لأنه على الأقل بالنسبة لي تساعد في تصور لي ما يحدث في الحقيقة
لذا، دعونا يمكننا أن نتخيل منظر علوي أولاً.
لذا، نرسم المنظر العلوي
وهذه هي الشمس هنا.
واسمحوا لي أن أرسم مدار الأرض.
حيث أن مدار الأرض ربما تبدو شيئا مثل هذا.
واسمحوا لي أن أوجه تقريبا، ودائري تقريبا.

Japanese: 
地球は、太陽から遥かに遠く
そして、太陽より、非常に小さい
地球をここに描こう
ここでは、地球は太陽から離れた方に
傾いている
地球の傾きは、その方向は
一年を通し、変わらない
もし、小さい期間を考えると
宇宙に対しても傾きは変わらない
これについては、後で説明する
とにかく、ここでは太陽から離れた方向に
傾いている
ここで、このページの上に向かう
ここに矢印で示す
実際に、このページで上向きで
外側に向いている
それが、北極点から出ると、この方向だ
南極からみると、
この円形の下に向かう
横向きに、この同じ位置を描けば
この軌道面に沿って、
或は、地球の軌道の面に沿って

Czech: 
Země je mnohem dál od Slunce
a také je mnohem menší než Slunce.
Nakreslím Zemi v této poloze, a právě
v tomto místě se Země od Slunce odklání.
Naklonění Země se nemění,
tedy alespoň během jednoho roku.
Když vezmeme v úvahu 
relativně krátké časové období.
Směr naklonění vzhledem 
k okolnímu vesmíru je neměnný.
Za chvíli vám o tom povím trochu víc.
Takže právě tady jsme od Slunce odkloněni,
směřujeme vzhůru a doprava,
znázorním to pomocí šipky,
nahoru a pryč ze stránky.
Kdybyste šli ze severního pólu…
Kdybyste vycházeli přímo z jižního pólu,
dostali byste se dolů pod tuto kružnici.
Pokud chcete nakreslit stejnou
situaci ale z bočního pohledu,
z úrovně plochy oběžné dráhy Země.

Bulgarian: 
Земята е доста по-надалеч от Слънцето
и също е изключително 
много по-малка от Слънцето.
Така че ще нарисувам 
Земята по този начин.
И по този начин Земята ще
бъде наклонена надалеч
 от Слънцето.
Наклонът на Земята не се променя,
ако се замислиш над посоката или поне
над хода на годините, ако се замислим
за относително малките периоди от време,
тогава не се променя спрямо посоката,
към която е насочена във Вселената.
А сега ще поговорим малко за това.
Нека приемем, че сме насочени 
надалеч от Слънцето.
Следователно ние сме насочени 
нагоре и навън от тази страница.
Да приемем, че това е една стрела,
която е насочена нагоре и всъщност 
ще изглежда все едно
е насочена нагоре и 
извън това поле.
Така че това е посоката.
Да приемем, че идваш 
право от Северния полюс
и излизаш от Южния полюс,
то тогава ще отидеш под кръга, 
изобразен там.
И ако искам да нарисувам 
същата позиция,
но ако гледаме равнината отстрани,
орбиталната равнина или 
равнината на земната орбита.

iw: 
כדה"א הרבה יותר רחוק מהשמש
ובנוסף הרבה הרבה יותר קטן מהשמש.
אז אני אצייר את כדה"א בנקודה הזו,
ובנקודה הזו כדה"א יהיה נטוי החוצה מהשמש.
אז נטיית כדה"א לא משתנה אם תחשבו על הכיוון
או לפחות על פני מסלול של שנה,
אם אנחנו חושבים על מחזורי זמן יחסית קצרים
היא לא משתנה ביחס לכיוון שהיא מצביעה עליו ביקום.
ואנחנו נדבר על כך בשני.
אז בואו נאמר שכאן, אנחנו מצביעים החוצה מכיוון השמש.
אז אנחנו לכיוון מעלה והחוצה מהדף.
אז אם הייתי רוצה לצייר נקודת מבט על חץ, זה יהיה למעלה,
בעצם, זה צריך להיות יותר כמו, למעלה והחוצה מהדף.
אז זה הכיוון אם תצאו היישר מהקוטב הצפוני,
ואם תצאו היישר מהקוטב הדרומי,
אתם תעברו מתחת לעיגול ממש שם.
ואם אני ארצה לצייר את אותה פוזיציה אבל אם אנחנו מסתכלים מהצד,
לאורך מישור הסיבוב, או המישור של המסלול של כדה"א,
אז אם אנחנו מסתכלים על זה מהכיוון הזה.

English: 
Earth is much further
away from the sun,
and much, much smaller
than the sun as well.
So I'll draw the
earth at that point.
And at this point,
the earth will
be tilted away from the sun.
So Earth's tilt does
not change if you
think about the
direction, or at least
over the course of
a year, if we think
about relatively
small periods of time.
It does not change
relative to the direction
that it's pointing
at in the universe.
And we'll talk about
that in a second.
So let's say right over here we
are pointed away from the sun.
So we're up and
out of this page.
So if I wanted to put some
perspective on an arrow
it would be up and-- actually
it would be more like
up and out of this page.
So that's the direction.
If you were to come straight
out of the North Pole.
And if you were to go
straight out of the South Pole
you'd go below that
circle right over there.
And if I wanted to
draw the same position,
but if we're looking
sideways along the plane,
the orbital plane, or the
plane of Earth's orbit.

Burmese: 
ဒီပုံမှာပြထားတာထက် ကမ္ဘာကြီးဟာနေနဲ့ပိုဝေးပါတယ်
ပြီးတော့လည်း နေထက်အများကြီး အများကြီးကို ပိုသေးပါတယ်
ဒါကြောင့် ကျွန်တော်ကမ္ဘာကို ဒီနေရာမှာဆွဲလိုက်မယ်
ဒီနေရာမှာတော့ ကမ္ဘာကြီးက နေနဲ့ပိုဝေးသွားတဲ့တိမ်းစောင်းမှု ဖြစ်နေတယ်
ဒါကြောင့် ကမ္ဘာ့တိမ်းစောင်းမှုက ကမ္ဘာရဲ့လားရာလမ်းကြောင်း ရှုထောင့်မှကြည့်မယ်ဆိုရင် မပြောင်းလဲပါ
အနည်းဆုံး တစ်နှစ်ကာလအတွင်းမှာပေါ့
တိုတောင်းတဲ့အချိန်ကာလပိုင်းခြားမှုတွေကို စဉ်းစားမယ်ဆိုရင်
စင်္ကြာဝဠာဆိုင်ရာ မျက်နှာမူရာအရပ်ရှုထောင့်မှစဉ်းစားရလျှင် ပြောင်းလဲမှုမရှိပါ
အင်း .... ခဏနေ အဲဒီအကြောင်းကျွန်တော်ပြောပါလိမ့်မယ်
ကဲ ဒီနေရာမှာဆိုရင် ငါတို့တစ်တွေဟာ နေနဲ့ဝေးတဲ့လားရာကို မျက်နှာမူနေပြီး
ဒါကြောင့် ဒီစာမျက်နှာကနေ ငါတို့တက်ပြီးတော့ ထွက်သွားပြီ
ဒါကြောင့် ကျွန်တော်မြှားညွှန်ကိန်းရှုထောင့်ကနေဆွဲပါမယ်
တကယ်တော့ ဒီစာမျက်နှာကနေ တက်ပြီးတော့ ထွက်သွားမှာဖြစ်ပါတယ်
ဒါကြောင့် ခင်ဗျားက မြောက်ဝင်ရိုးစွန်းကနေတည့်တည့် အပေါ်ထွက်ရင် ဒီလာရာအတိုင်း သွားမှာဖြစ်ပါတယ်
ခင်ဗျားက တောင်ဝင်ရိုးစွန်းကနေ တည့်တည့်သာထွက်သွားမယ်ဆိုရင်

English: 
So if we're looking at
it from that direction.
So let me do it this way.
If we're looking at
directly sideways,
this is the sun right
over here, and this
is Earth at that position.
This is Earth right over there.
If I were to draw an arrow
pointing straight out
of the North Pole it would
look something like this.
So this arrow and
this arrow they
are both popping straight
out of the North Pole.
And so when we talk about
the tilt of the earth,
we're talking about the
tilt of its orbital axis,
kind of this pole that could
go straight between the South
Pole and the North Pole.
The angle between that and
a pole that would actually
be at a 90-degree
angle, or perpendicular,
to the plane of its orbit.
And so compared to if it was
just straight up and down,
relative to the
plane of the orbit.

Czech: 
To zkusím teď nakreslit.
Když se díváme z boku, máme Slunce 
tady a Země bude v této poloze.
Když si nakreslíme šipku směřující
přímo ze severního pólu,
tak to bude vypadat nějak takhle.
Obě dvě tyto šipky vycházejí 
přímo ze severního pólu.
Když se bavíme o naklonění Země,
máme na mysli sklon této rotační osy.
je to něco jako tyč, která prochází
přímo mezi severním a jižním pólem.
Je to úhel, který tahle osa 
svírá s pomyslnou osou,
která je v pravém úhlu čili
kolmá k rovině oběžné dráhy.
Prostě odklon od stavu, kdyby byla
svislá vzhledem k rovině oběžné dráhy.

Japanese: 
この向きから見ると
このように描こう
横から直接見ると
これが、太陽で、ここにあり
ここにあるのが地球だ
矢印を北極からまっすぐ描くと
このように見える
この矢印とこの矢印
両方とも、北極からまっすぐ出ている
だから、地球の傾きについて話すとき
それは、この軌道軸の傾きについて話している
それは、このような軸で
北極から南極に抜けるまっすぐな軸である
この軸とこの軸の角度は、実際
直角である
または、この軌道の面に垂直と言える
軌道面に対し、
まっすぐ、上下になる

iw: 
אז תנו לי לעשות את זה בדרך הזו.
אם אנחנו מסתכלים היישר מהצד,
זוהי השמש ממש כאן,
וזהו כדה"א בפוזיציה הזו.
זהו כדה"א ממש שם.
אם אני אצייר חץ שמצביע היישר החוצה מהקוטב הצפוני,
זה יראה כמו משהו כזה.
אז החץ הזה והחץ הזה שניהם יוצאים החוצה מהקוטב הצפוני.
אז כשאנחנו מדברים על נטיית כדה"א
אנחנו מדברים על הנטייה של הציר המסלולי שלו,
סוג של ציר שעובר היישר בין הקוטב הדרומי לקוטב הצפוני.
הזווית בין זה ובין ציר שיהיה באמת בזווית של 90°
או מאונך למישור של המסלול שלו,
אז בהשוואה לאם הוא היה פשוט מיושר למעלה ולמטה
ביחס למישור של המסלול.

Bulgarian: 
Ако гледаме натам 
от тази посока.
Ще го изобразя по този начин.
Ако гледаме оттук отстрани
това тук е Слънцето,
а това е Земята в тази позиция.
Това там е Земята.
Ако нарисувам стрелка, сочеща 
директно навън от Северния полюс,
тя ще изглежда ето така.
Тази стрелка и тази стрелка –
и двете излизат директно 
от Северния полюс.
Що се отнася до земния наклон,
говорим за наклона 
на земната орбитална ос,
един вид този "прът", който преминава 
направо между Южния и Северния полюс.
Този ъгъл между това и "оста"
ще бъде ъгъл от 90 градуса 
или перпендикулярен на
равнината на орбитата му
в сравнение ако беше изцяло 
нагоре и надолу
спрямо равнината на орбитата.

English: 
So this right here is the
angle of Earth's tilt.
Let me draw that a
little bit bigger
just so it becomes a
little bit clearer.
So if this is the
plane of the orbit,
we're looking sideways along
the plane of the orbit.
And this is Earth
right over here.
My best attempt
to draw a circle.
That is Earth.
Earth does not rotate.
Its axis of rotation is not
perpendicular to the plane
of the orbit.
So this is how
Earth would orbit.
This is how Earth
would rotate if it was.
Earth rotates, Earth's
rotational axis
is at an angle to
that vertical relative
to the plane of its orbit,
I guess you could say it.
It rotates at an
angle like this.
So this would be the North Pole.
That is the South Pole.
And so it rotates like this.
And that angle relative to
being vertical with respect

Bulgarian: 
Това тук е ъгълът на 
наклона на Земната ос.
Сега ще нарисувам това 
малко по-голямо,
понеже така става малко по-ясно.
Ако това е равнината на орбитата
гледаме отстрани на равнината на орбитата.
А това тук е Земята.
Най-добрият кръг, който 
мога да нарисувам.
Това е Земята.
Земята не се върти.
Въртенето на оста ѝ не е 
перпендикулярно на равнината
на орбитата ѝ.
По този начин Земята се движи
по орбитата си.
Ето така щеше да се върти Земята, 
ако го правеше.
Земята се върти, 
оста на въртене на Земята
сключва ъгъл
с тази вертикала спрямо
равнината на нейната орбита.
Върти се под ъгъл по този начин.
Това може да е Северният полюс.
Това е Южният полюс.
Върти се ето така.
И този ъгъл спрямо вертикалата
по отношение на

Japanese: 
だから、この部分の角度が
地球の傾きである
はっきりわかるように
もう少し、大きく描こう
これが、軌道面である
ここでは、この軌道面にそって
側面から見ている
これが、地球である
できるだけ、円になるように描こう
これが、地球だ
地球は、軌道面に対して
垂直に回転していない
もしそうなら、
このように回転することになる
地球の回転軸、つまり、地軸は軌道面に対し
垂直から傾いているといえる
このような角度で回転する
これが、北極である
これが、南極である
ここに見られる角度が
軌道面に対し垂直からの傾きである

iw: 
אז כאן זוהי זווית הנטייה של כדה"א.
תנו לי לצייר את זה מעט גדול יותר
רק שזה יהיה קצת יותר ברור.
אז אם זה מישור הסיבוב,
אנחנו מסתכלים מהצד לאורך מישור הסיבוב,
וכאן זה כדה"א, אז זהו כדה"א.
הניסוי הכי טוב שלי לצייר עיגול.
זהו כדה"א.
כדה"א לא מסתובב, ציר הסיבוב שלו לא מאונך למישור הסיבוב.
אז בצורה הזו כדה"א היה מסתובב אם הוא היה.
כדה"א מסתובב, ציר הסיבוב של כדה"א נמצא בזווית
לאנך ביחס למישור הסיבוב שלו, אני חושב שאתם יכולים לומר זאת.
הוא מסתובב בזווית בצורה כזו.
אז זה יהיה הקוטב הצפוני,
זהו הקוטב הדרומי,
אז זה מסתובב בצורה כזו.
והזווית הזו ביחס לאנך
עם מישור הסיבוב,

Czech: 
Tohle je tedy úhel naklonění Země.
Nakreslím to trochu větší,
aby to bylo zřetelněji vidět.
Tady máme rovinu oběžné dráhy,
díváme se na tuto rovinu oběžné 
dráhy z boku, a tohle tady je Země.
Můj nejlepší pokus nakreslit kruh.
Tohle je Země.
Země a její rotační osa nestojí 
kolmo k rovině oběžné dráhy.
Takhle by to bylo, kdyby Země stála kolmo.
Rotační osa Země je nakloněná pod určitým
úhlem ke kolmici na plochu oběžné dráhy.
Země rotuje pod tímto úhlem.
Tohle je severní pól, tohle je jižní 
pól a Země se otáčí tahle.
A ten úhel k teoretické svislé ose
vzhledem k ploše oběžné dráhy,

Japanese: 
ここにある地球のこの角度は
24度......20度....
失礼、23.4度である
23.4度
これは、比較的短い期間を話している
つまり、私たちの時代の角度だ
これは、一定しているが
実際、長い期間で見ると、実際変動する
この角度は、大まかに見て
私の資料が正しければ
22.1度と24.5度の間で変動する
これは、多分、おおまかな推定値で
あると思われる
ここで、はっきり言っておきたいのは
この変動は一晩で起こることはない
この角度が22度から24.5度に至り、また22度に
戻るにかかる期間は
約41,000年である

English: 
to the orbital plane, this
angle right here for Earth
right now is 23.4 degrees.
And if we're talking about
relatively short periods
of time, like our
lifespans, that is constant.
But it is actually changing
over long periods of time.
That is changing between--
and these are rough numbers--
it is changing between 22.1
degrees and 24.5 degrees,
if my sources are correct.
But that gives a rough estimate
of what it's changing between.
But I want to make
it clear, this
is not happening overnight.
The period to go from roughly
a 22-degree angle to a 24
and 1/2-degree angle and back
to a 22-degree angle is 41,000
years.

Czech: 
je teď pro Zemi 23,4°.
Pokud hovoříme o relativně
krátkých obdobích,
jako je třeba délka lidského života,
tak se tento úhel nemění.
Během dlouhých 
časových period se mění.
A zhruba dochází ke změnám mezi
22,1°a 24,5°, pokud mám správné zdroje.
Jsou to ovšem podle mě jen hrubé
odhady mezních hodnot změny.
Chtěl bych zdůraznit,
že k tomu nedochází přes noc.
Období, během kterého se úhel 22° změní
na 24,5° a zase zpět, trvá 41 000 let.

Bulgarian: 
орбиталната равнина, 
този ъгъл ето тук за Земята
точно сега се равнява на 23,4 градуса.
И ако говорим за относително 
кратки периоди от време,
като например относително кратката 
продължителност на нашия живот,
ъгълът е постоянен.
Но всъщност се променя 
през дълъг период от време.
Променя се между... това са приблизителни стойности,
между 22,1 градуса и 24,5 градуса,
ако източниците ми са прави.
Но това дава приблизителна оценка 
на това между колко градуса се изменя.
Искам обаче да изясня нещо, това
не се случва за една нощ.
Тази промяна от приблизително 22- 
градусов ъгъл на 24,5-градусов ъгъл
и обратно до 22-градусов 
става за 41 000 години.
41 000 години.

iw: 
הזווית הזו כאן של כדה"א,
כרגע, היא 24, סליחה,
23.4°.
23.4°.
ואם אנחנו מדברים מחזורי זמן יחסית קצרים
כמו, אתם יודעים, תוחלת החיים שלנו,
שהם קבועים.
אבל זה, למעשה, כן משתנה לאורך מחזורי זמן ארוכים.
זה משתנה בין, ואלו מספרים גסים,
זה משתנה בין 22.1° לבין 24.5° אם המקורות שלי נכונים,
אבל זה נותן לנו הערכה גסה על השינוי בינהם.
אבל אני רוצה לעשות את זה ברור, זה לא קורה בין לילה.
המחזור שלוקח לעבור מזווית של כ-22° לזווית של 24.5° ובחזרה לזווית של 22°
הוא 41,000 שנים.

Japanese: 
この長期間の地軸の変動は
長期間の気候変動に
何らかの影響を与えるだろう
これはまた、地球の歴史に見受けられる
氷河期にも
影響しただろう
しかし、ここでは、季節に関して考えるには
この角度の変化について
あまり考える必要はない
この角度の変動を考慮する必要は無く
単に、この地軸の傾きを考える
現在の傾きは、23.4度である
さて、地軸が傾いていることがわかったが、
これが、どのように季節の変化をうむのだろう
北半球と南半球の季節を生む
そのためには、地球の北半球が
太陽から離れる地軸の傾きを考えよう
つまり、太陽から反対に
傾いている状態だ
この傾き、
宇宙を指しているこの矢印の向き
この傾きが23.4度とし、
これが１年を通し変わらないと
軌道の位置によって
太陽から、離れた方向に傾くか
ーこの例では、この位置にあたるー

Bulgarian: 
А тази дългосрочна промяна в наклона
може да повлияе на 
най-дългосрочната климатична промяна.
До някаква степен 
може би ще допринесе
за  ледниковите епохи, които
 се образували на Земята в миналото.
Но ако мислим за годишните 
сезони, не е нужно
да се тревожим твърде много,
или даже изобщо не трябва 
да се тревожим
за това изменение.
Просто трябва да знаеш, 
че е под наклон.
И точно сега е под наклон 
от 23,4 градуса.
Сега може би си казваш: 
"Добре, разбирам какво е наклон.
Но как това променя сезоните
в Северното или Южното полукълбо?"
А за да ти обясня това,
 ще си представя Земята,
когато Северното полукълбо е 
наклонено най-надалеч от Слънцето,
и когато е най-насочено към Слънцето.
Така че запомни, този наклон, 
посоката, в която сочи тази стрелка,
спрямо останалата част от Вселената,
ако предположим, че 
този наклон е 23,4 %,
той не се променя през годината.
Но в зависимост от това къде 
се намира в орбитата,
или ще е под наклон настрани 
от Слънцето,
както е в този пример тук,

Czech: 
Tato dlouhodobá změna sklonu osy se mohla
podílet na dlouhodobých změnách klimatu.
Možná do určité míry přispěla
k některým dobám ledovým,
které v minulosti na Zemi proběhly.
Ale pro náš případ střídání ročních období
se o tyto změny nemusíme příliš starat,
nebo spíš se o ně opravdu 
starat vůbec nemusíme.
Bude stačit vědět, 
že Země je nakloněná
a že v současné době je 
nakloněná pod úhlem 23,4°.
Teď si můžete říkat:
„Dobře, už vím, co je to sklon osy,
ale jak to dělá, že se střídají období a
to rozdílně na severní a jižní polokouli?“
Abych vám to vysvětlil, nakreslím Zemi,
když je severní polokoule
nejvíce odkloněná od Slunce
a když je ke Slunci nejvíce přikloněná.
Pamatujte si, že toto naklonění, směr,
kterým šipka ukazuje někam do vesmíru
a její sklon 23,4° se během roku nemění.
Potom závisí na poloze Země na oběžné
dráze, jestli je od Slunce odkloněná,

iw: 
והשינוי ארוך הטווח הזה בנטייה,
אולי לקח חלק בשינויי האקלים ארוכי הטווח,
אולי הוא תרם, ברמה מסויימת,
לחלק מעידני הקרח שנוצרו בעברו של כדה"א.
אבל לשם המחשבה על העונות השנתיות שלנו,
אתם לא צריכים לדאוג יותר מידי,
או שאתם לא צריכים לדאוג בכלל לגבי ההשתנות הזו.
אתם באמת רק צריכים לדעת שהוא נטוי,
וכרגע זה נטוי בזווית של 23.4°.
עכשיו, אתם יכולים לומר: אוקיי, אני מבין מהי הנטייה,
אבל איך זה משנה את העונות,
של ההמיספירה הצפונית או הדרומית?
וכדי לענות על זה אני אדמיין את כדה"א
כשהקוטב הצפוני נטוי באופן הרב ביותר החוצה מהשמש
וכשהוא נטוי באופן הרב ביותר פנימה לכיוון השמש.
אז זכרו, הנטייה הזו, הכיוון שהחץ הזה מצביע עליו ביחס לשאר היקום,
אם נניח שהנטייה הזו היא ב- 23.4%, היא לא משתנה לאורך השנה.
אבל תלוי היכן הוא נמצא על המסלול
או שהוא יהיה נטוי החוצה מהשמש,
כמו שהוא בדוגמא הזו כאן,

English: 
And this long-term
change in the tilt, this
might play into some of the
long-term climactic change.
Maybe it might
contribute, on some level,
to some of the ice ages that
have formed over Earth's past.
But for the sake of thinking
about our annual seasons
you don't have to
worry too much,
or you don't have to
worry at all really
about this variation.
You really just have to
know that it is tilted.
And right now it is tilted
at an angle of 23.4 degrees.
Now you might say OK, I
understand what the tilt is.
But how does that
change the seasons
in either the Northern or
that Southern Hemisphere?
And to do that, I'm going
to imagine the earth when
the Northern Hemisphere is
most tilted away from the sun,
and when it is most
tilted towards the sun.
So remember this tilt, the
direction this arrow points
into relative to the
rest of the universe,
if we assume that
this tilt is at 23.4%,
it's not changing
throughout the year.
But depending on where
it is in the orbit
it's either going to be
tilting away from the sun,
as it is in this
example right over here.

Czech: 
jako to máme v tomto případě,
nebo jestli je ke Slunci přikloněná.
Udělám přiklonění ke Slunci
touhle fialovou barvou.
Nebo se Země ke Slunci přiklání.
Před šesti měsíci, když byla Země tady,
byla vzhledem ke zbytku vesmíru nakloněná
stejným směrem: nahoru a směrem doprava.
Znovu nahoru a doprava, stejně jako tady,
ale teď se nachází na
opačné straně od Slunce,
a proto se směrem 
ke Slunci trochu přiklání.
V tomto případě bych ji nakreslil 
takto přikloněnou ke Slunci.
Teď přemýšlejme o tom, kolik slunečního
světla dopadne na různá místa planety.
Zaměříme se na severní polokouli, ale
podobně můžete uvažovat o jižní polokouli.
Zamyslíme se nad množstvím
dopadajícího slunečního světla,

iw: 
או שהוא יהיה נטוי פנימה לכיוון השמש.
אני אעשה את הנטייה לכיוון השמש בגוון הסגול הזה,
או שהוא יהיה נטוי פנימה לכיוון השמש.
אז שישה חודשים אחר כך כשכדה"א נמצא כאן,
הוא, ביחס לשאר היקום, יהיה נטוי באותו כיוון,
לכיוון מעלה והחוצה מהדף וימינה.
אז החוצה מהדף וימינה שוב.
ממש כמו שהוא היה כאן,
אבל עכשיו כשהוא בצד שני של השמש,
זה הופך את הנטייה קצת יותר לכיוון השמש.
אם אצייר את זה כאן,
הוא עכשיו נטוי לכיוון השמש.
ומה שאני רוצה לחשוב עליו זה כמה אור שמש
יקבלו חלקים שונים של הכדור.
ואני אתמקד בהמיספירה הצפונית,
אבל אתם יכולים לבנות טיעון זהה להמיספירה הדרומית.
אני רוצה לחשוב על כמה אור שמש הם יקבלו

Japanese: 
太陽に向かい傾く
太陽に向かい傾く時点を
濃い紫で描こう
ここで、太陽に向かい傾いている
６ヶ月後、地球はここに至る
この傾きは、宇宙全体に対し、一定していて
このページでは、右上向きである
ここでも、右上向きに傾いている
ここでも同じ向きである
しかし、太陽の反対側で、
少し、太陽に向けて傾く
ここに地球を描くと
太陽に向かい傾く
ここで、考えることは
地球上の異なった位置で、
太陽光を受けるかである
まず、北半球を考えよう
しかし、同様に、
南半球を考えることもできる
地球が、太陽から離れた方向に傾いた時

Bulgarian: 
или ще е под наклон към Слънцето.
Ще направя "към Слънцето" 
в този пурпурен цвят.
Или ще е под наклон към Слънцето.
Шест месеца по-късно, 
когато Земята е тук,
спрямо останалата част от Вселената,
ще бъде под наклон в същата посока, 
навън от страницата и надясно.
Навън от страницата и надясно.
Също както беше и тук.
Но сега, когато е от другата страна 
на Слънцето,
това го кара да се накланя 
малко повече към Слънцето.
Ако трябва да го нарисувам тук,
сега е наклонено към Слънцето.
Искам да помисля 
колко слънчева светлина
ще получават различните 
части на планетата.
Ще се съсредоточа върху 
Северното полукълбо.
Но можеш да направиш
подобно заключение и
за Южното полукълбо.
Искам да помислим за това 
колко слънчева светлина получават,

English: 
Or it will be tilting
towards the sun.
I'll do the towards the
sun in this magenta color,
or it would be tilting
towards the sun.
So six months later when
the earth is over here,
it's going to, relative to
the rest of the universe,
it will be tilted in that same
direction, up out of this page
and to the right.
Just like it was over here.
But now that it's on the
other side of the sun that
makes it tilt a little
bit more towards the sun.
If I were to draw
it right over here,
it is now tilted
towards the sun.
And what I want to think
about is how much sunlight
will different parts
of the planet receive.
And I'll focus on the
Northern Hemisphere.
But you can make
a similar argument
for the Southern Hemisphere.
I want to think about how much
sunlight they receive when it's

iw: 
כשהוא נטוי החוצה או נטוי פנימה לכיוון השמש.
אז בואו נחשוב על שני המצבים האלו.
אז קודם כל, בואו נחשוב על המצב הזה כאן
שהיינו נטויים החוצה מהשמש.
אז תנו לי לקרב את זה קצת.
אז זהו המצב שבו אנחנו נטויים החוצה מהשמש.
אז אם זה האנך
אני בעצם יכול להשתמש בתרשים הזה, אבל תנו לי לעשות את זה.
אז אנחנו נטויים החוצה מהשמש בצורה כזו.
תנו לי להשתמש בצבע אחר.
אז אם יש לנו חץ שיוצא היישר מהקוטב הצפוני
זה יראה ככה.
אם יש לנו חץ שיוצא היישר מהקוטב הצפוני
ואנחנו מסתובבים בצורה כזו.
אז אנחנו מחוץ לדף בצד השמאלי,
ולתוך הדף מהצד הימני.
אז אנחנו מסתובבים לכיוון המזרח, באופן קבוע.
אז החץ הזה בכיוון המזרח.
אז כשאנחנו בנקודה הזו במסלול כדה"א,
ובעצם, תנו לי להעתיק ולהדביק את זה.
ואני אשתמש בדיוק באותו התרשים בשביל העונות השונות.

Czech: 
když je Země ke Slunci 
přikloněná a když je odkloněná.
Zamysleme se nad těmito dvěma situacemi.
Nejdřív se podíváme na tuto situaci,
kde jsme od Slunce odkloněni.
Trošku si to zvětšíme.
V tomto případě jsme odkloněni od Slunce.
Tady by byla vertikála...
Vlastně jsem mohl použít tohle 
schéma, ale už to nakreslím.
Jsme takto odklonění od Slunce.
Vezmu si nějakou jinou barvu.
Kdyby přímo ze severního pólu
vycházela šipka, vypadala by takhle.
Přímo ze severního pólu nám vychází
šipka a otáčíme se tímto směrem.
Vlevo směrem z obrazovky 
a vpravo směrem do obrazovky.
Tak se neustále otáčíme směrem na východ.
Tato šipka ukazuje směrem na východ.
Když jsme v této pozici
na oběžné dráze Země…
Vlastně bych to mohl zkopírovat, použiji
to samé schéma pro dvě roční období.

Japanese: 
どれだけの太陽光が受けられるだろう
２つの場合を考えよう
まず、ここの状態について考えよう
太陽から離れた方向に傾いている
近づいて、見てみよう
ここで、太陽から離れた方向に傾いた状況である
もし、これが垂直で
この図で説明できるが
このように太陽なら離れた方向に傾くと
（別の色で描こう）
北極からまっすぐの矢印を描くと
このようになる
北極からのこの矢印で、
この周りを回転する
このページから左側にでる
そして、右側のページに行く
そして、東向きに回転している
この矢印は、東に向いている
軌道上のこの位置で
これをコピペしよう
同じ図を他の季節の場合を
見るのに使おう

Bulgarian: 
когато са наклонени надалеч 
от Слънцето или към него.
Нека помислим за тези 
две ситуации.
Първо, нека помислим 
за ситуацията тук,
където се намираме под наклон 
настрани от Слънцето.
Нека увелича малко.
Това е ситуацията, в която сме 
под наклон настрани от Слънцето.
Ако това е вертикалата, 
нека я начертая.
Всъщност мога да използвам 
тази диаграма.
Но нека я направя.
Следователно ние сме отдалечени 
от Слънцето по този начин.
Ще го нарисувам в различни 
цветове.
Ако имаме стрелка, идваща 
право от Северния полюс,
тя ще изглежда ето така.
И се въртим по ето така.
Навън от страницата вляво
и към страницата вдясно.
Въртим се на изток постоянно.
Тази стрелка сочи на изток.
Когато сме в тази част на земната 
орбита и, всъщност,
нека го копирам и поставя.
И ще използвам същата диаграма
за различните сезони.

English: 
tilted away or tilted
towards the sun.
And so let's think about
those two situations.
So first of all, let's
think about this situation
here where we are tilted
away from the sun.
So let me zoom in a little bit.
So this is the situation, where
we're tilted away from the sun.
So if this is the vertical,
so let me draw it.
I could actually just
use this diagram.
But let me make it.
So we're tilted away
from the sun like this.
I'm going to do this
in a different color.
So if we have an arrow coming
straight out of the North Pole
it would look like this.
And we are rotating
around like that.
So we're out of the page
on the left-hand side,
and then into the page
on the right-hand side.
And so we're rotating
towards the east, constantly.
So this arrow is in the
direction of the east.
So when we're at this point
in Earth's orbit, and actually
let me copy and paste this.
And I'm going to use
the same exact diagram
for the different seasons.

Bulgarian: 
Така че нека я копирам.
И след това ще я поставя.
Ще го демонстрирам тук
 за две различни точки.
Когато сме тук на земната орбита,
от къде идва слънчевата светлина?
Ще идва отляво, поне по начина,
по който нарисувах диаграмата тук.
В тази ситуация 
слънчевата светлина идва отляво.
И ако мислиш за това 
коя част от Земята
се осветява от слънчевата светлина,
или в коя част на Земята е ден
по начина, по който
го нарисувах ето тук...
Ако се замислиш за това, отговорът е тази част, 
която е изложена точно срещу Слънцето.
Следователно всичко това тук ще бъде 
осветено от дневна светлина.
Когато се върти, всяка част 
от Земята,
която попада в тази жълта част,
ще бъде осветена 
от дневна светлина.
Но нека помислим и за това
какво се случва
в различните части на Земята.
Нека сега нарисувам Екватора, 
който разделя
Северното и  Южното полукълбо.

Japanese: 
だから、この図をコピペする
２つの異なった位置を見てみよう
軌道上のこの位置で
太陽光はどこから来ているか
この左側から、来ている
少なくとも、この図では、
太陽光は左から射している
太陽光は、この状態では左から来る
ここで、考えると
地球のどの部分が、太陽光を
最も受けているか？
どの部分が、日中だろう
ここで描いたように
この面が太陽に向かっている
だから、この部分が日中である
回転すると、
この黄色い部分が、地球上で
日中である
では、地球の他の部分で
何が起こるか見てみよう

English: 
So let me copy.
And then let me paste
this exact diagram.
I'll do it over here for
two different points.
So when we are here
in Earth's orbit
where is the
sunlight coming from?
Well, it's going to be coming
from the left, at least the way
I've drawn the diagram
right over here.
So the sunlight is coming from
the left in this situation.
And so if you think about
it, what part of the earth
is being lit by sunlight?
Or what part of the
earth is in daylight,
the way I've drawn
it right over here?
Well, the part that
is facing the sun.
So all of this right over here
is going to be in daylight.
As we rotate whatever part
of the surface of the earth
enters into this yellow
part right over here
will be in daylight.
But let's think about
what's happening
at different parts of the earth.
So let me draw the equator,
which separates our Northern
and Southern Hemispheres.

iw: 
אז תנו לי להעתיק ולהדביק בדיוק את אותו תרשים,
אני אעשה את זה כאן, בשביל שתי נקודות שונות.
אז כשאנחנו כאן במסלול כדה"א,
מאיפה אור השמש מגיע?
ובכן, זה מגיע משמאל,
לפחות בדרך שאני ציירתי את התרשים כאן.
אז אור השמש מגיע משמאל.
אז אור שמש מגיע משמאל במצב הזה.
אז אם תחשבו על זה,
איזה חצי של כדה"א, או איזה חלק של כדה"א
מואר על ידי אור השמש?
או איזה חלק של כדה"א נמצא באור יום?
בדרך שציירתי את זה כאן.
ובכן, החלק שמופנה לשמש.
אז כל זה כאן, יהיה באור יום.
כשאנחנו מסתובבים, כל חלק של פני כדה"א
שנכנס לחלק הצהוב הזה כאן
יואר באור יום.
אבל בואו נחשוב על מה קורה בחלקים שונים בכדה"א.
תנו לי לצייר את קו המשווה
שמפריד את ההמיספירה הצפונית וההמיספירה הדרומית.

Czech: 
Takže si to schéma zkopíruji a vložím, a
vysvětlím tu hned dva rozdílné případy.
Když jsme na oběžné dráze v tomto
místě, odkud k nám přichází světlo?
Přichází k nám zleva, tedy alespoň
v případě tohoto mého schématu.
Sluneční světlo tedy přichází zleva.
V tomto případě světlo přichází zleva.
A teď ze zamyslete nad tím,
která polovina Země, nebo která
část Země je ozářena Sluncem?
Která část Země má denní světlo?
V případě tohoto mého obrázku,
to je část obrácená ke Slunci!
Celá tato oblast má denní světlo.
Jak se otáčíme, každá část povrchu Země,
která vstoupí do této žluté
oblasti bude mít denní světlo.
Co se ale děje na různých místech Země?
Nakreslím rovník, který
odděluje severní a jižní polokouli.

Japanese: 
赤道を描こう
これが、北半球と南半球の境界である
これが、赤道だ
北半球を見よう
まず、北極が太陽から反対に向かっていることが
わかる
これが、冬になる理由をかんがえよう
太陽から、離れた方向に向いている
北極圏を見てみよう
ここで、
北極圏のある位置を選ぼう
ここで、地球が一日回転すると
この点は、地球が回転するにつれ
このように回転する
北極圏のある点が回転すると
太陽光があたる時点があるか？
この点は、太陽を見ることが無い
なぜなら、北極が太陽に向かっていないからだ
この部分を紫で示す
この部分は、太陽から反対で
太陽光が届かない
軌道上のこの位置で

Czech: 
Tohle je tedy rovník.
A my se podíváme na severní polokouli.
Ukážu vám, proč máme zimu,
když je severní pól odkloněný od Slunce.
Když jsme od Slunce odkloněni…
Podíváme se třeba na polární kruh.
Půjdeme někam sem.
Podíváme se na nějaký 
bod na polárním kruhu.
Jak se Země během 24 hodin otáčí, tento
bod na jejím povrchu se otáčí spolu s ní.
A otáčí se dokola tímto způsobem.
Já se ptám,
jestli tento rotující bod na polárním
kruhu někdy vstoupí do slunečního světla?
Nikdy sluneční světlo neuvidí, jelikož
severní pól je od Slunce odkloněný.
Ta část Země, kterou teď vybarvuji
fialově, je zcela odkloněná
a nikdy neuvidí sluneční záření.
Nebo alespoň ho neuvidí,
dokud bude odkloněná,

English: 
So this is the equator.
And then let me go into
the Northern Hemisphere.
And I want to show you why when
the North Pole is pointed away
from the sun why
this is our winter.
So when we're pointed
away from the sun--
Well, if we go to the
Arctic Circle-- so let
me go right over here.
Let me go to some point
in the Arctic Circle.
As it goes, as the earth
rotates every 24 hours,
this point on the globe
will just rotate around just
like that.
It will just keep rotating
around just like that.
And so my question is,
that point in the Arctic
Circle, as it rotates
will it ever see sunlight?
Well, no, it will
never see sunlight.
Because the North Pole is
tilted away from the sun.
So what I'm drawing, what
I'm shading here in purple,
that part of the earth, when
it's completely tilted away,
will never see sunlight.
Or at least it
won't see sunlight
while it's tilted away,
while it's in this position,

iw: 
אז, זהו קו המשווה.
אז תנו לי ללכת להמיספירה הצפונית.
ואני רוצה להראות לכם למה כשהקוטב הצפוני מצביע החוצה מהשמש,
למה זהו החורף שלנו.
אז כשאנחנו מצביעים החוצה מהשמש,
ובכן, אם נלך אל החוג הארקטי,
אז תנו לי ללכת לכאן.
תנו לי ללכת לנקודה כלשהי בחוג הארקטי.
בעוד הוא, בעוד כדה"א מסתובב כל 24 שעות,
הנקודה הזו על הגלובוס פשוט תסתובב בצורה כזו.
היא פשוט תמשיך להסתובב בצורה כזו.
אז השאלה שלי היא: האם הנקודה הזו בחוג הארקטי שמסתובבת,
האם היא אי פעם תראה אור יום?
ובכן, לא. היא לעולם לא תראה אור יום.
משום שהקוטב הצפוני נטוי החוצה מהשמש.
אז מה שאני מצייר, מה שאני צובע כאן בסגול,
החלק הזה של כדה"א כשהוא נטוי לחלוטין החוצה
לעולם לא יראה אור יום.
או לפחות הוא לא יראה אור יום בעוד הוא נטוי החוצה,

Bulgarian: 
Това е Екваторът.
А сега ще отида 
до Северното полукълбо.
И искам да ти покажа защо, когато Северният
полюс е насочен настрани от Слънцето,
това е нашата зима.
Когато сме отдалечени от Слънцето,
ако отидем на Арктическия кръг –
нека отида точно тук.
Нека сега отида до една точка
 от Арктическия кръг.
Докато Земята се върти 
на всеки 24 часа,
тази точка от глобуса 
ще се върти ето така.
Ще продължава да се върти така.
Моят въпрос е дали 
тази част от Арктика,
както се върти, някога 
ще види слънчева светлина?
Е, отговорът е не, никога няма 
да види слънчева светлина.
Понеже наклонът на Северния полюс
е наклонен надалеч от Слънцето.
Това, което рисувам сега, което 
оцветявам в лилаво,
тази част от Земята, когато
 е напълно наклонена настрани,
няма никога да види 
слънчева светлина.
Или поне няма да види 
слънчева светлина,
докато е наклонена настрани, 
докато е в тази позиция

Bulgarian: 
или в тази позиция в орбитата.
Няма да казвам никога, защото
 след като дойде лятото,
те ще са способни да я видят.
Така че никаква слънчева светлина, 
никакъв ден, никаква дневна светлина.
Ако отидеш към по-южните 
географски ширини,
нека кажем, че идваш тук.
Може би това е географската ширина
 на нещо като, не знам,
Ню Йорк или Сан Франциско, 
или нещо такова.
Нека помислим как ще изглежда, 
докато Земята се върти
на всеки 24 часа.
Тук ще имаме дневна светлина, 
дневна светлина, дневна светлина,
после нощ, нощ, нощ, нощ.
Това сега отива зад глобуса – 
нощ, нощ,
нощ, нощ, нощ, ден, ден, ден, ден.
Ако сравниш това...
Ще нарисувам деня в оранжево.
А нощта е в този синьолилав цвят.
Тук е нощ.
Ако отидем до най-северните 
географски ширини
като Арктика, ще разберем, че не 
получават никаква дневна светлина,
когато сме наклонени настрани 
от Слънцето.

iw: 
בעוד הוא בפוזיציה הזו, או בפוזיציה הזו במסלול.
זה לעולם, אני לא אגיד לעולם, משום שברגע שיהיה קיץ
הם כן יוכלו לראות את השמש.
אז, אין אור שמש, אין יום, אני חושב שאתם יכולים לומר.
אין יום.
אם אתם הולכים לקוי רוחב מעט יותר דרומיים,
אז בואו נאמר שאתם הולכים לכאן.
אז אולי זה קו הרוחב של משהו כמו, אני לא יודע,
ניו-יורק או סאן-פרנסיסקו או משהו כזה.
בואו נחשוב על מה הוא יראה כשכדה"א מסתובב כל 24 שעות.
אז זה יהיה יום, יום, יום.
ואז לילה, לילה, לילה.
הוא עכשיו מאחורי הגלובוס,
לילה, לילה, לילה.
יום, יום, יום.
אז אם אתם רק משווים את זה.
אז תנו לי לעשות את היום בכתום,
אז יום זה בכתום.
ואז לילה אני אעשה בגוון הכחול הזה.
אז לילה כאן.
אז אם תלכו לקוי רוחב באמת צפוניים כמו החוג הארקטי,
הם לא מוארים בכלל באור יום כשאנחנו נטויים החוצה מכדה"א.

Czech: 
dokud Země bude v této části oběžné dráhy.
Nikdy… Vlastně ne nikdy, protože
zase přijde léto, kdy slunce uvidí,
takže asi můžeme říci žádné 
sluneční světlo, žádné denní světlo.
Přesuneme se do jižnějších
zeměpisných šířek, řekněme třeba sem,
to by mohla být zeměpisná šířka
New Yorku, San Francisca a podobně.
Uvažujme o tom, co se děje,
když se Země každých 24 hodin otočí.
Takže tady je denní světlo,
potom noc, teď už jsme
na druhé straně planety,
noc, noc, den, den.
Abychom si to porovnali,
tak vybarvím den oranžově
a noc touhle modrofialovou barvou.
Tady máme noc.
V opravdu severních zeměpisných
šířkách, jako je polární kruh,
nikdy nenastane den, když
jsme od Slunce odklonění.

Japanese: 
このように傾いている間は、太陽光が届かない
そして、この位置は、
夏になるまで、
太陽が見えない
太陽光が届かないので
日中が無いといえる
すこし、南に向かい
たとえば、ここに行くとしよう。
この辺の緯度に行く
ニューヨークまたはサンフランシスコ
そして、地球が２４時間で回転した時を
考える
ここが、日中となる
ここは、夜である
これは、地球の裏側になる
夜間
日中
これを比較すると
日中をオレンジで描こう
日中はオレンジ
夜間の部分は、紫っぽい色でしめす
ここが夜間だ
この北極圏のような北の緯度では
太陽から傾いていて、
日中がない

English: 
or in this position
in the orbit.
I won't say never, because
once it becomes summer
they will be able to see it.
So no sunlight, no day, I guess
you could say, no daylight.
If you go to slightly
more southern latitudes,
so let's say you go over here.
So maybe that's the latitude of
something like, I don't know,
New York or San Francisco
or something like that.
Let's think about what it
would see as the earth rotates
every 24 hours.
So this would be daylight,
daylight, daylight, daylight,
then nighttime, nighttime,
nighttime, nighttime,
nighttime.
This is now going behind the
globe nighttime, nighttime,
nighttime, nighttime, nighttime,
daylight, daylight, daylight,
daylight.
So if you just compare this.
So let me do the
daylight in orange.
And then nighttime I will do
in this bluish purplish color.
So night time over here.
So if you go to really
northern latitudes,
like the Arctic Circle,
they don't get any daylight
when we are tilted
away from the earth.

Bulgarian: 
А ако отидем до относително 
северните географски ширини,
но не толкова, колкото Арктика, 
те получават дневна светлина.
Но получават много по-малко
 дневна светлина.
Много по-малко време е ден,
отколкото нощ.
Забележи, ако приемем,
че тази обиколка представя
позициите през 24 часа, тази част 
прекарва много по-малко време
в дневна светлина, отколкото в мрак.
Понеже докато Северното полукълбо
е наклонено настрани от Слънцето,
географските ширини 
в Северното полукълбо
получават по-малко 
дневна светлина.
Те също така получават 
по-малко енергия от Слънцето.
И това води до зима
или просто става по-студено.
А за да видим какво се случва
през лятото
нека отидем от другата страна.
Сега отиваме от другата страна
 на нашата орбита
около Слънцето.
Това е 6 месеца по-късно.
И забележи, посоката спрямо 
останалата част от Вселената
не се е променила.
Все още сме в същата посока.

Czech: 
Ale v trochu jižnějších šířkách, stále
na severu ale ne až na polárním kruhu,
tak den nastává, ale 
trvá jen velmi krátce.
Tento bod stráví mnohem kratší
dobu v denním světle než v noci.
Jestliže tento obvod přestavuje
jeho pozici během 24 hodin,
zdržuje se mnohem kratší dobu 
v denním světle než v noci.
Protože v tomto období je severní
polokoule od Slunce odvrácená.
tak oblasti na severní polokouli
mají mnohem méně denního světla,
Dopadá sem méně světla.
Zároveň sem také dopadá méně
energie ze Slunce, a proto nastává zima,
nebo obecně je chladněji.
Abychom viděli, co se děje v létě,
přesuneme se teď na druhou stranu.
Podíváme se na druhou stranu
naší oběžné dráhy kolem Slunce,
je to situace po 6 měsících.
Všimněte si, že sklon se vzhledem
k okolnímu vesmíru nijak nezměnil,
stále se nakláníme tím samým směrem,

Japanese: 
すこし北の緯度で
しかし、北極圏ほど北でない位置では
日中があるが、非常に短い
日中は短く、夜間が長い
この周辺が２４時間の位置を
示すと言えるなら
この位置では、夜間に比べ
遥かに短い時間が日中となる
だから、北半球が太陽から離れるように
傾いている場合
北半球の緯度の位置は
日中となる時間が短くなる
より短い時間太陽光を受ける
そのため、太陽から受けるエネルギーも少ない
そのため、冬となり
一般的に寒いと言える
夏では、何が起こるか
反対側に行ってみよう
太陽を廻る軌道で、
反対側に行く
これは、６ヶ月後である
しかし、この実際の傾きの向きは、
宇宙全体に対しては
変わっていない
まだ、同じ向きを指している

English: 
And if we go to slightly
still northern latitudes,
but not as north as the Arctic
Circle, it does get daylight.
But it gets a lot less daylight.
It spends a lot less
time in the daylight
than in the night time.
So notice if you say that
this circumference represents
the positions over 24 hours,
it spends much less time
in the daylight than it
does in the nighttime.
So because, while the Northern
Hemisphere is tilted away
from the earth, the latitudes
in the northern hemisphere
are getting less daylight.
They are also getting
less energy from the sun.
And so that's what
leads to winter,
or just being generally colder.
And to see what
happens in the summer
let's just go the other side.
So now we're going to the
other side of our orbit
around the sun.
This is going to be
six months later.
And notice the actual
direction, relative to the rest
of the universe,
has not changed.
We're still pointed in
that same direction.

iw: 
ואם אנחנו הולכים לקוי רוחב עדיין מעט צפוניים,
אבל לא צפוניים כמו החוג הארקטי, הוא עדיין מקבל אור יום,
אבל הוא מקבל הרבה פחות אור יום.
הוא מעביר הרבה פחות זמן ביום מאשר בלילה.
אז שימו לב, אם אתם אומרים שההקף הזה מייצג את הפוזיציה במשך 24 שעות,
הוא מעביר הרבה פחות זמן ביום
מאשר שהוא מעביר בלילה.
אז בגלל, כל עוד ההמיספירה הצפונית נטויה החוצה מכדה"א,
קוי הרוחב בהמיספירה הצפונית מקבלים פחות אור יום.
אז הם מקבלים פחות אור יום.
בנוסף הם מקבלים פחות אנרגיה מהשמש,
וזו הסיבה שמובילה לחורף.
או פשוט באופן כללי נהיה קר יותר.
וכדי לראות מה קורה בקיץ,
בואו פשוט נלך לצד השני.
אז עכשיו אנחנו הולכים לצד השני של המסלול שלנו סביב השמש,
זה יהיה 6 חודשים מאוחר יותר.
ושימו לב, הכיוון ביחס לשאר היקום
לא השתנה,
אנחנו עדיין מצביעים באותו הכיוון,

Bulgarian: 
Все още имаме 23,4 градуса 
наклон спрямо
посоките право нагоре и надолу.
А сега, след като сме вече тук, 
светлината от Слънцето
ще идва отдясно.
Светлината от Слънцето 
ще идва отдясно.
Ето така.
Сега, поне на тази диаграма,
това е страната на Земята,
която ще получава 
слънчевата светлина.
И нека нарисувам отново Екватора
или поне колкото мога по-добре.
Ще нарисувам Екватора 
в същия цвят,
в този зелен цвят.
Той разделя Северното 
и Южното полукълбо.
Сега нека помислим 
за Арктическия кръг.
Представи си, че се намирам
 на северния полярен кръг.
С преминаването на деня премине, с изминаването на 24 часа,
ще продължавам да се въртя.
Но, забележи, през цялото време 
съм към Слънцето.
Изобщо не идва нощта.
Няма да има нощ в Арктика,

Japanese: 
これはまだ、23.4度で
まっすぐに比べ、傾いている
しかし、この位置では
太陽光は右からあたる
このようになる
すくなくとも、この図では
こちら側の地球に
太陽光があたっている
ここでも赤道を描こう
できるだけ正確に赤道を描く
同じ色で赤道を描く
緑で描く
これが、北半球と南半球を分ける
ここで、北極圏をみてみよう
北極圏に座っているとしよう
一日が過ぎるにつれ、
ここで、回転する
しかし、気がつくように、常に日中にいる
夜間がない

iw: 
יש לנו עדיין את הנטייה ב- 23.4° ביחס,
אני מניח, ליישור למעלה ומלטה.
אבל עכשיו ברגע שאנחנו כאן,
אור השמש יגיע מימין.
ממש ככה.
ועכשיו, לפחות בתרשים הזה,
זהו הצד של כדה"א
הוא יקבל את אור השמש.
ותנו לי לצייר את קו המשווה שוב.
או הנסיון הטוב ביותר שלי לצייר את קו המשווה.
בעצם אני אצייר את קו המשווה באותו הצבע,
בצבע הירוק הזה.
אז זה מפריד את ההמיספירה הצפונית והדרומית.
ועכשיו בואו נחשוב על החוג הארקטי.
אז בואו נגיד שאני יושב כאן בחוג הארקטי.
במשך היום, במשך 24 שעות,
אני ממשיך להסתובב כאן,
אבל שימו לב, כל אותו זמן אני בתוך השמש.
אני לא מקבל לילה.
אין לילה בחוג הארקטי

Czech: 
a úhel sklonu vzhledem
k vertikále je stále 23,4°.
Ale protože jsme teď tady, tak k nám
světlo ze Slunce přichází zprava.
Přesně takhle.
Sluneční záření dopadá na tuto část
Země, alespoň na tomto mém schématu.
Znázorníme si tu opět rovník.
Pokusím se ho nakreslit co nejlépe.
Vlastně bych měl rovník nakreslit
stejnou barvou, touhle zelenou.
Takto oddělíme severní a jižní polokouli.
A teď se zaměříme na polární kruh.
Řekněme, že právě teď 
sedím někde na polárním kruhu.
S postupem dne to za 24 hodin
oběhnu dokola, rotuji v těchto místech,
ale jak vidíte, tak celou dobu
jsem ve slunečním světle.
Nemá žádnou noc.
Na polárním kruhu není nikdy noc,

English: 
We still have a 23.4 degree
tilt relative to, I guess,
being straight up and down.
But now once we're over
here the light from the sun
is going to be coming
from the right.
Just like that.
And now, if on this
diagram at least,
this is the side
of the earth that
is going to be
getting the sunlight.
And let me draw
the equator again,
or my best attempt
to draw the equator.
I'll draw the equator
in that same color
actually, in that green color.
So this separates the Northern
and the Southern Hemisphere.
And now let's think
about the Arctic Circle.
So let's say I'm sitting
here in the Arctic Circle.
As the day goes on,
as 24 hours go around,
I'll keep rotating around here.
But notice the whole time
I am inside of the sun.
I'm getting no nighttime.
There is no night
in the Arctic Circle

English: 
while we are tilted
towards the sun.
And if we still do that
fairly northern latitude,
but not as far as
the Arctic Circle,
maybe in San Francisco or New
York, or something like that .
If we go to that latitude,
notice how much time
we spend in the sun.
So maybe we just enter.
So this is right at sunrise.
And then as the
day goes on we're
in sunlight, sunlight, sunlight,
sunlight, sunlight, sunlight,
sunlight, sunlight.
Then we hit sunset.
Then we hit
nighttime, nighttime,
then we hit nighttime, and
then we get sunrise again.
And so when you look
at the amount of time
that something in the
Northern Hemisphere
spends in the daylight
versus sunlight,
you'll see it spends a lot
more time in the daylight when
the Northern Hemisphere
is tilted towards the sun.
So this is more day, less night.
So it is getting more
energy from the sun.
So when it is tilted
towards the sun

Japanese: 
北極圏では、太陽に向かい傾いていると
夜が無い
かなり北の緯度で
北極圏から余り離れていない位置では
サンフランシスコかニューヨークでは
この辺の緯度で、
どの程度、日中を得ているか見られる
ちょうど、ここで、太陽が昇る
そして、時間が経つにつれ、
日中が続き
ここで、太陽が沈む
そして、夜間になり、
ここで、また、太陽が昇る
だから、北半球の位置で
一日の時間を考えると
夏には
より多くの時間が日中となる
北半球で、太陽に向かい傾いている期間は
日が長く
夜が短い
そして、太陽からより多くのエネルギーを受ける
太陽に向けて傾いていると

iw: 
בעוד שאנחנו נטויים לכיוון השמש.
ואם אנחנו עושים את זה עדיין בקו רוחב די צפוני,
אבל לא רחוק כמו בחוג הארקטי,
אולי, אתם יודעים, בסאן-פרנסיסקו או ניו-יורק, או משהו כזה,
אם נלך לקו הרוחב הזה, שימו לב כמה זמן אנחנו מעבירים בשמש.
אז אולי, אנחנו בדיוק נכנסים, זה ממש בזריחה,
ואז ככל שהיום ממשיך
אנחנו ביום, יום, יום.
ואז אנחנו נתקלים בשקיעה,
ואז אנחנו נתקלים בלילה, לילה, לילה.
ואז אנחנו מקבלים זריחה שוב.
אז כשאתם מסתכלים על כמות הזמן
שמשהו בהמיספירה הצפונית מעביר ביום מול לילה,
אתם תראו שהוא מעביר הרבה יותר זמן ביום,
כשההמיספירה הצפונית נטויה לכיוון השמש.
אז זה יותר יום,
פחות לילה,
אז הוא מקבל יותר אנרגיה מהשמש.
אז כשהוא נטוי לכיוון השמש,
הוא מקבל יותר אנרגיה מהשמש,

Czech: 
když jsme přikloněni ke Slunci,
Pokud si to představíme 
v jiné severní zeměpisné šířce,
už ne tak na severu,
jako je polární kruh,
třeba v San Franciscu,
New Yorku a podobně,
tak se podívejme, kolik času 
strávíme tady v denním světle.
Tady do něj vstupujeme,
to je východ Slunce,
a jak den postupuje, 
tak jsme stále v denním světle.
Pak nastane západ Slunce a máme noc
a pak opět nastane východ slunce.
Když se podíváme na dobu,
kterou určitý bod na severní 
polokouli stráví v denním světle,
vidíme, že je to mnohem déle, když je
severní polokoule přikloněná ke Slunci.
Takže více dne, méně noci.
Dostává také více energie ze Slunce.
Takže když je Země přikloněná ke Slunci,
dostává od Slunce více energie,

Bulgarian: 
докато сме наклонени към Слънцето.
И ако пак отидем до тази сравнително 
северна географска ширина,
но не толкова далеч, колкото Арктика,
ще се озовем, може би, в Сан Франциско 
или Ню Йорк, или нещо подобно.
Ако отидем на тази географска ширина, 
забележи колко време
ще прекараме на слънчева светлина.
Може би тъкмо навлизаме...
Това е точно на изгрев.
И после, с преминаването на деня 
ще получим
слънчева светлина, слънчева светлина, слънчева
светлина, слънчева светлина, слънчева светлина,
слънчева светлина, слънчева светлина.
И тогава стигаме до залез.
След това идва нощ, нощ,
след това пак нощ 
и пак стигаме до изгрева.
Когато погледнеш броя пъти,
в които част от Северното полукълбо
е в дневна светлина или в нощ,
ще видиш, че прекарва много повече 
време в дневна светлина,
когато Северното полукълбо е 
насочено към Слънцето.
И това означава по-дълъг ден
 и по-кратка нощ.
Следователно получава 
повече енергия от Слънцето.
Така че когато е насочено
 към Слънцето,

Bulgarian: 
получава повече енергия 
от Слънцето,
тук ще бъде общо взето по-топло.
И така сега говорим за лято
в Северното полукълбо.
Нещата с Южното полукълбо 
стоят по същия начин.
Можеш да го покажеш тук.
Когато Северното полукълбо 
е отдалечено от Слънцето,
тогава Южното полукълбо 
е насочено към Слънцето.
И например Южният полюс
ще има само дневна светлина
 и никаква нощ.
А южните географски ширини ще имат
 повече дневна светлина, отколкото нощ.
На юг ще бъде лято.
Сега на юг, в Южното 
полукълбо, е лято.
А на север е зима.
А тук долу Южното полукълбо
е настрани от Слънцето.
Така че сега в Южното 
полукълбо е зима.
А сега може би ще кажеш: 
"Ей, Сал, какво ще кажеш
да поговориш повечко 
и за пролетта и есента."
Нека помислим.
Ако говорим за Северното полукълбо,
видяхме, че тук в 
Северното полукълбо е зима.
Ще се завъртим около Слънцето.
И в някакъв момент 
ще стигнем ето тук.

iw: 
אז דברים באופן כללי יהיו חמים יותר,
אז אתם עכשיו מדברים על קיץ בהמיספירה הצפונית.
והטיעונים לגבי ההמיספירה הדרומית זהים.
אתם אפילו יכולים להציג את זה כאן.
כשההמיספירה הצפונית נטויה החוצה מהשמש,
אז ההמיספירה הדרומית נטויה לכיוון השמש.
אז לדוגמא, לקוטב הדרומי יהיה כל היום אור ולא לילה.
ולקוי רוחב דרומיים יהיה יותר יום מאשר לילה.
אז בדרום יהיה קיץ.
אז, זה קיץ בדרום, בהמיספריה הדרומית,
וזה חורף בצפון.
ואז כאן למטה, ההמיספירה הדרומית מצביעה החוצה מהשמש,
אז זהו חורף בהמיספירה הדרומית.
ואתם יכולים לומר:
היי סאל, לא דיברת הרבה על אביב וסתיו.
ובכן בואו נחשוב על זה.
ובכן, אם אנחנו מדברים על ההמיספירה הצפונית,
מה שנמצא כאן, החלטנו, היה חורף בהמיספירה הצפונית
ואנחנו נסתובב סביב השמש
ובאיזושהי נקודה אנחנו נגיע לכאן.

Japanese: 
より多くのエネルギーを受けるので
より暖かくなる
だから、北半球はこの期間は
夏となる
同じ論理が南半球でも
通用する
ここで見てみよう
北半球が太陽から離れた方向に傾いていると
南半球は太陽に向けて傾く
例えば、南極では、一日中、昼間で
夜がない
南の緯度は、日中が長く、夜間が短い
南は夏である
南半球では、夏で
北半球は、冬となる
そして、ここでは、南半球が
太陽から離れる方向に傾いているので
南半球が冬となる
では、
春と秋はどうなるだろう。
考えてみよう
北半球を考えると
軌道上のここの位置では
北半球が冬である
太陽の周りを回っているので
ある時点でこの点を通る

English: 
it is getting more
energy from the sun.
So things will
generally be warmer.
And so you are now
talking about summer
in the Northern Hemisphere.
And the arguments for
the Southern Hemisphere
are identical.
You could even play
it right over here.
When the Northern Hemisphere
is tilted away from the sun,
then the Southern Hemisphere
is tilted towards the sun.
And so for example,
the South Pole
will have all daylight
and no nighttime.
And southern latitudes will have
more daylight than nighttime.
And so the south
will have summer.
So this is summer in the south,
in the Southern Hemisphere.
And it's winter in the north.
And then down here the
Southern Hemisphere
is pointed away from the sun.
So this is winter in
the Southern Hemisphere.
And you might be saying, hey
Sal, what about you haven't
talked a lot about
spring and fall.
Well let's think about it.
Well, if we're talking about
the Northern Hemisphere,
this over here, we
decided, was winter
in the Northern Hemisphere.
And we're going to
rotate around the sun.
And at some point, we're
going to get over here.

Czech: 
proto dochází k většímu ohřívání,
a proto je teď na severní polokouli léto.
Na jižní polokouli to funguje stejně.
Můžeme si to vysvětlit přímo tady.
Když je severní polokoule 
od Slunce odvrácená,
tak je jižní polokoule
ke Slunci přikloněná.
Takže například jižní pól bude mít 
celý den světlo a žádnou noc.
Teď mají jižní zeměpisné 
šířky více denního světla.
Na jihu je tedy teď léto.
Na jižní polokouli mají teď
léto, a na severní zimu.
Tady dole je zase jižní polokoule 
od Slunce odkloněná,
proto je na jižní polokouli zima.
Teď se můžete ptát: „Sale, ještě jsi
nám neřekl nic o jaru a podzimu!“.
Podívejme se tedy na to.
Pokud se zaměříme
na severní polokouli,
tak tady v tomto místě jsme
na severu měli zimu,
a teď se posuneme kolem Slunce, a po
určité době se dostaneme do této pozice.

iw: 
ואז, בגלל הנטייה הזו,
אנחנו לא מצביעים החוצה או פנימה לכיוון השמש.
אנחנו מצביעים, אני מניח, הצידה ביחס לכיוון השמש,
אבל אין העדפה של המיספירה אחת על פני השניה.
אז כשאנחנו כאן, זה למעשה יהיה האביב,
עכשיו, כשאנחנו באביב,
שתי ההמיספירות מקבלות את אותה כמות יום ולילה.
או לקו רוחב נתון מעל או מתחת לקו המשווה,
הם מקבלים את אותה כמות.
ואותו הדבר נכון גם פה,
כשאנחנו מגיעים, אז זה האביב, זה הקיץ בהמיספירה הצפונית,
עכשיו זה יהיה הסתיו בהמיספירה הצפונית,
ושוב, אנחנו נטויים בכיוון הזה,
אז ההמיספירה הצפונית לא נטויה החוצה או פנימה לכיוון השמש,
אז שתי ההמיספירות יקבלו
את אותה כמות של קרינה מהשמש.
אז אתם באמת רואים את הקיצוניות בחורפים ובקיצים.
עכשיו, משהו אחד שאני כן רוצה לעשות ברור,

Bulgarian: 
И поради този наклон ние не сме
нито настрани, нито към Слънцето.
Насочени сме настрани
спрямо посоката на Слънцето.
Но това не е в полза на едното 
полукълбо за сметка на другото.
След като сме тук – това ще бъде
пролетта, а когато сме в пролетта
и двете полукълба получават
еднакво количество дневна светлина
и слънчева светлина, или 
за дадена географска ширина
над или под Екватора,
получават едно и също количество.
А същото нещо важи и тук,
където сме – това е пролетта,
това е лятото в Северното полукълбо.
Сега това ще бъде есента 
в Северното полукълбо.
И отново, наклонени сме 
в тази посока.
И следователно Северното 
полукълбо не е
наклонено настрани или към Слънцето.
Така че и двете полукълба ще
получат еднакво количество 
радиация от Слънцето.
Виждаш крайните ситуации 
през зимата и лятото.
А сега искам да изясня нещо –

Czech: 
A tady díky sklonu rotační osy
nejsme od Slunce odklonění ani přiklonění.
Vzhledem ke Slunci jsme
obrácení tak nějak bokem,
což ovšem nedává výhodu
ani jedné polokouli.
Když se tedy dostaneme sem,
máme v podstatě jaro.
Obě polokoule přijímají stejné
množství denního světla.
Nebo spíš stejné zeměpisné šířky nad i pod
rovníkem přijímají stejné množství světla.
A stejné je to i v této pozici.
Na severní polokouli bylo jaro a pak léto,
teď bude na severní polokouli podzim.
Stále jsme nakloněni tímto směrem,
takže severní polokoule se od Slunce
neodklání, ani se k němu nepřiklání,
proto obě polokoule přijímají
stejné množství záření ze Slunce.
Vidíte tedy, že k extrémům
dochází jen v zimě a v létě.
Teď bych rád vysvětlil ještě jednu věc.

English: 
And then because of
this tilt we aren't
pointed away or towards the sun.
We're kind of pointed
I guess sideways
relative to the
direction of the sun.
But this doesn't favor one
hemisphere over the other.
So when we're over here
in-- and this will actually
be the spring now- when
we're in the spring,
both hemispheres are getting
the equal amount of daylight
and sunlight, or
for a given latitude
above or below the
equator, they're
getting the same amount.
And the same thing
is true over here
when we get to--
so this is spring.
This is the summer in
the Northern Hemisphere.
Now this will be the fall
in the Northern Hemisphere.
And once again, we're
tilted in this direction.
And so the Northern
Hemisphere isn't
tilted away or towards the sun.
And so both
hemispheres are going
to get the same amount of
radiation from the sun.
So you really see the extremes
in the winters and the summers.
Now one thing I do
want to make clear,

Japanese: 
この時点では、この傾きのためは
太陽に向かっても、離れてもいない
この時点では、太陽に対し、
横向きに向かっている
だから、どちらの半球にも偏っていない
ここは、実際、春である
春だ
両方の半球で、同じ長さの日と太陽光が
受けられる
或は、赤道の上と下で
同じ量の太陽光を受ける
ここでも同じことが言える
北半球では、ここが、春で
次が夏である
そして、ここで、秋になる
そして傾きはこの方向なので
北半球は、太陽に対し、向かっても離れても
傾きがない
両方の半球で
同じ量の太陽光を受ける
だから、夏と冬には
最大と最小の太陽光を受ける
ここで、はっきりさせておきたいことは

Czech: 
Doteď jsem mluvil
pouze o délce dne a noci,
protože po pravdě alespoň pro
mě je jednodušší si to představit.
Ale samo o sobě to nevysvětluje
všechny rozdíly mezi létem a zimou.
Další příčinou, která je 
vlastně nejspíš tou hlavní,
je otázka celkového
množství sluneční energie.
Takže se podíváme na
zimu na severní polokouli.
Řekněme, že máme dané
množství slunečního světla,
které dorazí na Zemi.
Máme určité množství slunečního
světla, které přichází na Zemi.
Toto je celkové množství
slunečního světla,
které v kterýkoli okamžik
dosahuje na Zemi.
Jeho mnohem větší část naráží na
jižní polokouli oproti polokouli severní.
Představte si, že všechny tyto 
paprsky narazí na jižní polokouli.
Většina paprsků tedy
zasahuje jižní polokouli
a mnohem méně jich
zasáhne severní polokouli.
Vlastně dostáváme menší množství záření,
dokonce i v každém daném časovém úseku,
ani nemusíme brát v úvahu délku dne.

Japanese: 
ここまで、昼と夜の長さについて
話してきた
なぜなら、可視化するのが
簡単だと思ったからだ
しかし、それだけで
夏と冬の違いが生まれるのではない
他の理由ー
多分、最大の理由は
太陽のあたる合計を考えると
例えば、北半球の冬を考えると
一定量の太陽光が
地球に届く
一定量の太陽光が地球に届く
これが、ある時点で地球に届く太陽光の
その合計量とする
ここで、北半球より南半球に
多くの太陽光が届いているのが
見られる
ここで、これらすべての太陽光が
南半球にあたっているのが見られる
大方の太陽光は南半球にあたり
ずっと少ない太陽光が北半球にあたる
だから、実際、この時間内でも、
少ない太陽光をうける
太陽光の時間の長さ自体を考える前である

Bulgarian: 
започнах с дължината 
на деня и нощта.
Защото честно казано, за мен поне
или за моя мозък, това е по-лесно 
да се визуализира.
Но това само по себе си 
не е причината за
всички различия между 
лятото и зимата.
Друга причина, или вероятно 
най-голямата причина,
е свързана с общото количество 
слънчева светлина...
Нека поговорим за зимата
в Северното полукълбо.
И да кажем, че има определено 
количество слънчева светлина,
което стига до Земята
Това е общото количество
 слънчева светлина,
което достига Земята 
във всеки един момент.
Забелязваш, че много повече от светлината 
достига до Южното полукълбо,
отколкото до Северното полукълбо.
Всички тези, ако си ги представиш,
всички тези лъчи тук
достигат Южното полукълбо.
Повечето лъчи стигат 
до Южното полукълбо.
И много по-малко достигат 
Северното полукълбо.
Всъщност малка част от 
радиационния период,
дори в определен период от време, 
без дори да говорим
за времето, през което 
сме насочени към Слънцето.

English: 
and I started off with just the
length of day and nighttime.
Because frankly, that's maybe
a little bit, or at least
in my brain, a little
bit easier to visualize.
But that by itself
does not account
for all of the difference
between summer and winter.
Another cause, and actually this
is probably the biggest cause,
is if you think about
the total amount of sun.
So let's talk about the
Northern Hemisphere winter.
And let's say there's a
certain amount of sunlight
that is reaching the earth.
So this is the total
amount of sunlight
that's reaching the earth
at any point in time.
You see that much more of
that is hitting the Southern
Hemisphere than the
Northern Hemisphere here.
All of these, if
you imagine it, all
of these rays
right over here are
hitting the Southern Hemisphere.
So a majority of the rays
are hitting the Southern
Hemisphere.
And much fewer are hitting
the Northern Hemisphere.
So actually a smaller amount
of the radiation period,
at even a given period
in time, not even talking
about the amount of time
you are facing the sun.

iw: 
ואני התחלתי רק באורך היום והלילה,
משום שבכנות, אולי, לפחות בראש שלי,
קצת קל יותר לדמיין.
אבל זה כשלעצמו לא הסבר
לכל ההבדלים בין קיץ וחורף.
סיבה נוספת, ולמעשה זו כנראה הסיבה הגדולה ביותר,
היא אם תחשבו על הכמות הכוללת של השמש,
אז בואו נדבר על החורף של ההמיספירה הצפונית.
ובואו נאמר שיש כמות מסויימת של אור שמש
שמגיעה לכדה"א.
אז יש כמות מסויימת של אור שמש שמגיעה לכדה"א.
אז זוהי הכמות הכוללת של אור שמש
שמגיעה לכדה"א בכל נקודת זמן.
אתם רואים שהרבה יותר ממנה פוגעת
בהמיספירה הדרומית מאשר בהמיספירה הצפונית.
כל אלו, אם תדמיינו את זה, כל הקרניים האלו כאן
פוגעות בהמיספירה הדרומית.
אז רוב הקרניים פוגעות בהמיספירה הדרומית
והרבה פחות פוגעות בהמיספירה הצפונית.
אז למעשה כמות קטנה יותר מהקרינה במחזור,
אפילו במחזור נתון בזמן,
לא מדבר אפילו על הזמן שאתם פונים לשמש.

Japanese: 
一定の時間内に受ける太陽からのエネルギーは
南半球のほうが北半球より多い
地軸の傾きが太陽に対し反対の時は
北半球に多くエネルギーがあたる
ここでは、太陽のエネルギーは
北半球により多く届く
これが、太陽から届くエネルギーを
示すとしよう
ここでは、その多くが
北半球にあたっている
少しだけ、南半球にも
届いている
上の方では
特にこの差が著しくなる
実際の角度は
もちろん、ある程度
これは、地平線に対する太陽の角度、
つまり、地球上での位置に依存する
それ以上に、
これが、大陸とし
ここでは、北半球の冬を考えている
例えば、
この北の緯度にいるとすると

English: 
But at any given moment
in time more energy
is hitting the Southern
Hemisphere than the Northern.
And the opposite is true
when the tilt is then
towards the sun.
And now a disproportionate
amount of the sun's energy
is hitting the
Northern Hemisphere.
So if you draw a
bunch of, if you just
think that this is all of
the energy from the sun, most
of it, all of
these rays up here,
are hitting the
Northern Hemisphere.
And only these down here
are hitting the Southern
Hemisphere.
And on top of that, what
makes it even more extreme
is that the actual angle, and of
course, this is to some degree
is due to the fact that
where the angle of the sun
relative to the horizon,
or where you are on Earth.
But even more than
that if you are on,
let's say that this
is the land, and we're
talking about the winter
in the Northern Hemisphere.
So let's say you're
talking about,

iw: 
אבל בכל רגע נתון בזמן יותר אנרגיה פוגעת
בהמיספירה הדרומית מאשר בצפונית.
וההפך נכון כשהנטייה היא אז לכיוון השמש.
עכשיו כמות לא פורפורציונלית של אנרגיית השמש
פוגעת בהמיספירה הצפונית.
אז אם אתם מציירים כמות, אם תחשבו, זוהי כל האנרגיה מהשמש,
רובה, כל הקרניים האלו שמופיעות פוגעות בהמיספירה הצפונית,
ורק אלו כאן למטה, פוגעות בהמיספירה הדרומית.
ובנוסף לזה, מה שהופך את זה לאפילו יותר קיצוני,
זה שהזווית עצמה,
וכמובן, זה באיזשהו אופן בעקבות העובדה
שאיפה שזווית השמש ביחס לאופק
או איפה שאתם על כדה"א,
אבל אפילו מעבר לכך, אם אתם על,
בואו נאמר שזו הקרקע,
ואנחנו מדברים על החורף בהמיספירה הצפונית.
אז בואו נאמר שאתם מדברים על,
בואו נאמר שאנחנו כאן למעלה בקו הרוחב הצפוני הזה.

Bulgarian: 
Но във всеки даден момент 
във времето повече енергия
достига до Южното полукълбо, 
отколкото до Северното.
И обратното е вярно, когато 
наклонът е
към Слънцето.
Сега непропорционално количество 
слънчева енергия
достига до Северното полукълбо.
Ако нарисуваш... ако просто
си представиш, че това е цялата 
енергия от Слънцето,
повечето от нея, всички тези лъчи тук,
достига Северното полукълбо.
И само тези тук долу достигат
 Южното полукълбо.
И още повече – това, което го прави 
още по-необикновено е,
че точният ъгъл – и, разбира се, 
това се дължи до някаква степен
на това къде е ъгълът на Слънцето
спрямо хоризонта,
или къде на Земята си –
но има и още нещо – ако си на Земята...
Да кажем, че това е Земята
и говорим за зимата 
на Северното полукълбо.
Да кажем, че говорим за –

Czech: 
Ale v každý daný okamžik dopadá více
energie na jižní polokouli než na severní.
Když jsme nakloněni směrem
ke Slunci, tak to platí obráceně.
Nepoměrně větší množství sluneční
energie teď dopadá na severní polokouli.
Když si tu nakreslíme
všechnu energii ze Slunce,
tak je vidět, že většina paprsků 
naráží na severní polokouli
a pouze tyto dole
dopadají na jižní polokouli.
K tomu ještě musíme počítat
s dalším faktorem, což je úhel dopadu,
který je samozřejmě do 
určité míry způsobený úhlem,
který svírá Slunce
vzhledem k horizontu,
podle toho, kde se na Zemi nacházíte.
Ale nejen to.
Představte si, že tohle je zemský povrch.
Uvažujeme teď o zimě na severní polokouli.
Takže bychom se mohli bavit
třeba o tomhle místě na severu

Japanese: 
太陽はここに見える
ここで、太陽に近い点でも
太陽は、真上には来ない
太陽の最も近い点でも、
太陽は地平線に近い
冬の最も太陽に近い点では
太陽は、この辺にいる
南半球で同じ緯度を見ると
太陽に近い点では
太陽は、真上に近くなる
北半球と同じ緯度を取ったので
全く真上に来ない
しかし、太陽は、空に高く位置する
これは、すべて関連している
ここで、考えているのは、
各半球に至るエネルギーの差である
または、ここで、太陽光の角度が
地球のその位置に対して
鋭くになると言える

Bulgarian: 
да кажем, че сме тук горе, на тази 
северна географска ширина.
И гледаме към Слънцето.
И оттук можеш да видиш,
че дори когато сме най-близо 
до Слънцето, то не е директно
над главите ни.
Когато сме най-близо до Слънцето,
то все още е доста ниско 
в хоризонта.
Може би когато сме най-близо 
до Слънцето през зимата,
то е ето тук.
Но ако през лятото гледаш 
същата географска ширина,
когато е най-близо до Слънцето,
то е по-близо до нас.
Все още няма да е директно 
над главите ни.
Тъй като ние сме все още на относително
 северна географска ширина.
Но Слънцето ще бъде доста 
по-високо в небето.
И всичко това е взаимно свързано.
По някакъв е свързано
 с тази идея това,
че повече енергия достига 
едното или другото полукълбо.
Но също, когато имаш
по-наклонен ъгъл от лъчите

iw: 
וזה רק, אנחנו רק מסתכלים על השמש כאן.
וכאן אתם יכולים לראות, אפילו כשאנחנו הכי קרובים לשמש,
השמש היא לא ישירות למעלה.
כשאנחנו הכי קרובים לשמש, השמש עדיין די נמוכה באופק.
אז אולי ממש כאן, כשאנחנו הכי קרובים לשמש בחורף,
השמש יכולה להיות כאן.
אבל אם תסתכלו על אותו קו רוחב בקיץ,
כשהוא הכי קרוב לשמש,
השמש יותר קרובה ללהיות היישר למעלה.
עדיין לא תהיה בדיוק למעלה,
משום שאנחנו עדיין בקו רוחב יחסית צפוני,
אבל השמש תהיה הרבה יותר גבוהה בשמיים.
וכל אלו קשורים זה לזה,
זה קשור ברעיון
שיותר אנרגיה פוגעת בהמיספריה אחת מאשר בשניה
אבל בנוסף, כשיש לכם, אני מניח שאתם יכולים לומר, זווית תלולה יותר,

Czech: 
a z tohoto místa se díváme na Slunce.
Vidíte, že i když jsme Slunci nejblíže,
tak Slunce nikdy není přímo nad hlavou.
Když jsme Slunci nejblíže, tak je Slunce 
stále docela nízko nad horizontem.
Když jsme v zimě nejblíže Slunci,
tak Slunce vystoupá asi někam sem,
ale když se ze stejné 
zeměpisné šířky díváte v létě,
když jsme Slunci nejblíže,
tak se Slunce nachází téměř nad hlavou,
ale stále nebude přímo nad hlavou.
Protože uvažujeme o poměrně severní šířce,
ale Slunce bude na obloze mnohem výše.
Všechno to ale spolu souvisí.
Tohle je spojené s myšlenkou,
že na jednu polokouli dopadá 
více energie než na druhou,
ale také s faktem, že když sluneční
paprsky svírají se Zemí větší úhel,

English: 
let's say we're up over here
at this northern latitude.
And we're just looking
at the sun here.
And over here,
you could see even
when we are closest to the
sun the sun is not directly
overhead.
When we're closest
to the sun the sun
still is pretty
low on the horizon.
So it may be right
over here when
we're closest to the sun
in the winter the sun might
be right over here.
But if you look at that
same latitude in the summer
when it is closest
to the sun, the sun
is more close to being
directly overhead.
It still won't be
directly overhead.
Because we are still at a
relatively northern latitude.
But the sun is going to
be much higher in the sky.
And these are all
related to each other.
It's kind of connected
with this idea
that more energy is hitting
one hemisphere or the other.
But also, when you
have a, I guess
you could say, a steeper
angle from the rays

English: 
of the sun with the
earth, it's actually
going to be dissipated
less by the atmosphere.
And let me just make
it clear how this is.
So in the summer-- so let's
say that that's the land.
And let's say that-- let me
draw the atmosphere in white--
so all of this area right over
here, this is the atmosphere.
And obviously there's not a hard
boundary for the atmosphere.
But let's just say this is the
densest part of the atmosphere.
In the summer, when the
sun is higher in the sky,
the rays from the sun are
dissipated by less atmosphere.
So they have to get through
this much atmosphere.
And they're bounced off.
And they heat some
of that atmosphere.
And they're absorbed before
they get to the ground.
In the winter when the
sun is lower in the sky,
so maybe the sun is out here.
Let me draw it a little bit.
So when the sun is lower in
the sky relative to this point,
you see that the
rays of sunlight

Bulgarian: 
на Слънцето към Земята,
те ще бъдат разпръснати 
по-малко от атмосферата.
И нека изясня как точно се случва.
През лятото – да кажем,
 че това е Земята.
И да кажем, че – нека нарисувам 
атмосферата в бяло –
цялото това пространство тук 
е атмосферата.
И очевидно няма ясно очертана 
граница на атмосферата.
Но да кажем, че това е най-плътната 
част от атмосферата.
През лятото, когато Слънцето
е по-високо в небето,
лъчите от Слънцето се разпръсват 
от по-малка част от атмосферата.
Те трябва да преминат през толкова 
атмосфера.
И се връщат обратно.
И загряват част от тази атмосфера.
И се абсорбират преди 
да стигнат земята.
През зимата, когато Слънцето 
е по-ниско в небето –
може би Слънцето е тук.
Нека го нарисувам.
Когато Слънцето е по-ниско в небето
 в сравнение с тази точка,
виждаш, че лъчите 
слънчева светлина

iw: 
של קרני השמש עם כדה"א, היא תתפזר פחות על ידי האטמוספירה.
תנו לי רק לעשות את זה ברור, איך זה קורה.
אז בקיץ, אז בואו נאמר שזוהי הקרקע,
ובואו נאמר, ותנו לי לצייר את האטמוספירה בלבן.
אז כל האיזור כאן. זוהי האטמוספירה.
וכמובן אין גבול קשיח לאטמוספירה,
אבל בואו רק נאמר, שזהו החלק הצפוף ביותר של האטמוספירה.
בקיץ, כשהשמש גבוהה יותר בשמיים.
קרני השמש מתפזרות על ידי פחות אטמוספירה.
אז הן חייבות לעבור דרך כמות כזו של אטמוספירה,
והן מנתרות חזרה והן מחממות חלק מהאטמוספירה הזו,
והן נספגות לפני שהן מגיעות לקרקע.
בחורף, כשהשמש נמוכה יותר בשמיים,
אז אולי השמש היא כאן, תנו לי לצייר את זה קצת,
אז כשהשמש נמוכה יותר בשמיים, באופן יחסי לנקודה הזו.

Japanese: 
実際、大気圏での拡散が減少する
これを、よりわかりやすく説明すると
夏には
これが大陸としよう
大気圏を白で描こう
これらの部分が大気圏である
明らかに大気圏には、はっきりした境界は無いが
これが、密な大気圏とする
夏に太陽が高い際は
太陽光は、大気圏で拡散する量が少ない
多くの太陽光が大気圏を通る
ある程度の太陽光は
地球表面に届く前に反映される
冬は、太陽は、低い空に位置する
ここだとしよう
太陽が比較的低い位置にいる

Czech: 
tak je bude atmosféra méně pohlcovat.
Ještě vám to vysvětlím.
Takže je léto, tady máme zemský povrch
a nakreslím ještě atmosféru bílou barvou.
Celá tato plocha představuje atmosféru.
Samozřejmě atmosféra 
nemá pevnou hranici,
ale představme si, že tohle 
je nejhustší část atmosféry.
Když je v létě Slunce na obloze vysoko,
tak je sluneční záření 
pohlcováno menší částí atmosféry.
Musí projít takovou vrstvou atmosféry,
kde se odráží a část atmosféry ohřívá,
než se dostane na zemský povrch.
V zimě, když je Slunce na 
obloze níže, mohlo být někde tady,
Slunce je na obloze níže 
vzhledem k tomuto bodu,

Bulgarian: 
трябва да преминат през 
доста повече атмосфера.
Те се разпръскват много повече,
преди да стигнат до тази точка
 на Земята.
Като цяло, наклонът е това,
което води до промяната 
в сезоните.
Но той ги причинява поради 
множество от причини.
Една от тях е, когато сме 
наклонени към Слънцето
получаваш повече часове 
дневна светлина.
Не само получаваш повече 
часове дневна светлина,
но и във всеки даден момент, почти всички
 или повечето от слънчевите лъчи,
които достигат Земята, достигат 
Северното полукълбо,
а по-малко достигат 
до Южното полукълбо.
Слънчевата радиация, която достига 
до местата, в които е лято,
трябва да премине през
 по-малко атмосфера.
Следователно се разпръсква 
по-малко.
 

Czech: 
vidíte, že paprsky slunečního světla
musí projít mnohem větší částí atmosféry.
Proto je jich pohlceno mnohem více,
než se dostanou k tomuto bodu na povrchu.
Celkem vzato, sklon zemské osy 
způsobuje střídání ročních období,
ale způsobuje to z více důvodů.
Jedním z nich je, že když 
jsme přikloněni ke Slunci,
tak máme celkově více
hodin denního světla.
Nejenže máme více hodin světla,
ale každý okamžik většina záření
dopadá na severní polokouli na úkor jižní.
Zároveň záření, které 
dopadá na místa, kde mají léto,
musí projít menší vrstvou atmosféry,
takže je méně pohlcováno.

Japanese: 
この太陽光を考えると
より長い距離大気圏を通る
そのため、地球表面に至る前に
よりおおく拡散する
地軸の傾きにより、それらのすべての影響が、
季節の変化を生む
だから、季節が存在するには
多くの理由がある
太陽に向かい傾いていると
日中の時間が長くなり
時間のみでなく、
一定時間で受ける太陽の量も
多くなる
北半球と南半球は反対となる
夏に届く太陽光は
短い大気圏をとおるので
そのエネルギーの拡散する量も
ずっと少なくなる

English: 
have to travel through
a lot more atmosphere.
So they get dissipated
much more before they
get to this point on the planet.
So all in all it
is the tilt that
is causing the
changes in the season.
But it's causing it
for multiple reasons.
One is when you're
tilted, we'll say
when you're tilted
towards the sun,
you're getting more
absolute hours of daylight.
Not only are you getting more
absolute hours of daylight,
but at any given moment, most
or more of the sun's total rays
that are hitting the earth
are hitting the Northern
Hemisphere as opposed to
the Southern Hemisphere.
And the stuff that's hitting
the places that have summer,
it has to go through
less atmosphere.
So it gets dissipated less.

iw: 
אתם רואים שקרני השמש חייבות לעבור דרך עוד הרבה אטמוספירה,
אז יש להן, הן מתפזרות הרבה לפני שהן מגיעות לנקודה הזו על הכדור.
אז בסה"כ זו הנטייה שגורמת לשינוי בעונות,
אבל היא גורמת לכך בשל סיבות מרובות.
אחת היא, כשאתם נטויים, בואו נאמר, כשאתם נטויים לכיוון השמש,
אתם מקבלים יותר שעות יום מלאות,
לא רק שאתם מקבלים יותר שעות יום מלאות,
אלא שבכל רגע נתון, רוב, או יותר מסך כל קרני השמש שפוגעות בכדה"א פוגעות בהמיספירה הצפונית,
בניגוד להמיספירה הדרומית.
והדברים שפוגעים במקומות שבהם קיץ,
הם עוברים דרך פחות אטמוספירה.
אז הם מתפזרים פחות.
