
English: 
We're here today in Alexandria, Virginia at
the U.S. Patent & Trademark Office and just
came out of the CRISPR/Cas9 patent interference
hearing.
This is the genome-editing technology that
people have said will change the world and
attorneys, representing the University of
California on one side and the Broad Institute
of MIT and Harvard on the other side, just
gave their case for why they should hold the
CRISPR patent.
CRISPR could potentially engineer super crops,
make designer animal models for research,
and even snip genetic diseases from people.
Experts say that billions of dollars are at
stake.
Our litigious timeline starts back in May
2012, when a group of biochemists and molecular
biologists, including Jennifer Doudna and
Emmanuelle Charpentier, filed their first CRISPR
patent.
They published their work in a scientific
journal a month later, officially kicking
off the CRISPR craze.
While Doudna and Charpentier were quickly rising to
CRISPR fame, so was Feng Zhang
from the Broad Institute.
Zhang filed his first CRISPR patent in December
2012, then quickly published a paper famously

Swedish: 
Vi befinner oss idag i Alexandria, Virginia, vid det amerikanska patent- och upphovsrättsverkets kontor och
vi har nyss kommit ut från förhöret angående CRISPR/CAS9-patentet.
Denna teknologi för att förändra arvsmassan sägs kunna förändra världen och advokaterna, som
representerar Kaliforniens Universitet på ena sidan och Broad Institutionerna på andra sidan
som består av MIT och Harvard, har nu berättat varför de ska ha CRISPR-patentet.
 
CRISPR-teknologin har potentialen att kunna framställa super-grödor, skapa djurhybrider för forskningssyften
och även klippa ut ärftliga sjukdomar från människor.
Experter säger att flera miljarder dollar står på spel.
Denna juridiska strid går tillbaka till maj år 2012, när en grupp biokemister och molekylär-biologer,
inklusive Jennifer Doudna och Emmanuelle Charpentier, lämnade in sina första CRISPR-patent.
 
De publicerade sitt arbete i en vetenskaplig journal en månad senare, som officiellt sett sparkade
igång CRISPR-dispyten.
Medan Doudna och Charpentier var snabba med att göra CRISPR känt, så gjorde Feng Zhang detsamma
från Broad-institutionen.
Crispr lämnade in sitt första CRISPR-patent i december år 2012, och publicerade sedan sitt berömda arbete som

iw: 
אנחנו כאן היום באלכסנדריה, וירג'יניה 
במשרד הפטנטים וסימני המסחר,
ובדיוק הסתיים הדיון בפטנט CRISPR / Cas9.
זוהי טכנולוגיית העריכה הגנטית
שיש האומרים שתשנה את העולם
עורכי דין, המייצג את אוניברסיטת קליפורניה בצד אחד,
ואת מכון ברוד של MIT והרווארד בצד השני,
הסבירו למה להם מגיעה הבעלות על פטנט ה- CRISPR.
CRISPR יכול להיות לשמש ליצירת גידולים עמידים,
ליצור מודלים של בעלי חיים מותאמים למחקר,
ואפילו לשנות מחלות גנטיות באנשים.
מומחים אומרים כי הטכנולוגיה שווה מיליארדי דולרים.
הסיפור מתחיל בחודש מאי 2012, 
כאשר קבוצה של ביוכימאים וביולוגים מולקולריים
כולל ג 'ניפר דודנה ועמנואל צ'רפנטייה, הגישו את הפטנט הראשון של - CRISPR
הם פרסמו את עבודתם בעיתונות המדעית
כעבור חודש,
והחלו את שיגעון CRISPR.
בעוד שדודנה וצ'רפנטייה זכו במהירות
לפרסום בזכות CRISPR,
כך קרה גם לפנג ג'אנג ממכון ברוד.
ג'אנג הגיש את פטנט ה- CRISPR הראשון שלו בדצמבר 2012, ולאחר מכן במהירות פרסם מאמר

Swedish: 
demonstrerade första användningen av CRISPR i mus- och mänskliga celler.
I ett perfekt juridiskt drag betalade Broad-institutionen för att påskynda översynen av deras patent,
och i april 2014 var Zhang den första som fick ett godkänt patent för att redigera celler
med CRISPR - även om han lämnade in sin ansökan efter forskningsgruppen vid Berkeley.
Berkeley kontrade genom att begära ett inbegripande mot patentet, en juridisk process där federala
patentdomstolen bedömer vem som skapade uppfinningen först.
Patentverket godkände Berkeleys begäran om inbegripande men definierade CRISPR som ett system
som användes specifikt i eukaryoter, såsom växter, djur och människor, som är organismer vars kromosomer
finns inuti cellkärnan.
Kom ihåg, att experter tror att eukaryoter är där pengarna finns.
Doudna och Charpentiers patent använde CRISPRendast i prokaryoter, till exempel bakterier.
Deras advokater hävdade att domarna hade trasslat ihop det och i grund och botten behöver komma över ordet
eukaryoter.
Om CRISPR fungerade för prokaryoter, så skulle det uppenbart fungera för eukaryoter, enligt advokaterna.

iw: 
עם הוכחת השימוש הראשון של CRISPR 
בתאי עכבר ובתאים אנושיים.
בצעד חוקי לחלוטין, מכון ברוד
שילם כדי לזרז את הבדיקה של הפטנט שלהם,
ובאפריל 2014, ג'אנג היה הראשון
לקבל פטנט מאושר לעריכת תאים עם CRISPR
למרות שהוא הגיש את הפטנט שלו
אחרי קבוצת ברקלי.
ברקלי הגיב על ידי עתירה להפרת פטנט,
 הליך משפטי שבו בית המשפט הפדרלי לפטנטים
התבקש לקבוע מי הממציא המקורי.
משרד הפטנטים אישר את עתירתה של ברקלי,
אבל הגדיר CRISPR
כמערכת מיוחדת המשמשת ביצורים אאוקריוטים - 
כגון צמחים, בעלי חיים, ואנשים,
שהם יצורים אשר הכרומוזומים שלהם נמצאים בתוך גרעין.
חשוב להבין שהמומחים חושבים כי הפוטנציאל הכלכלי קיים בעיקר ביצורים אאוקריוטים.
הפטנט של דודנה וצ'רפנטייה התייחס ל- CRISPR
רק ביצורים פרוקריוטים, כגון חיידקים.
עורכי הדין שלהם טענו שהשופטים טעו, 
ובעצם אין משמעות לנושא האאוקריוטים.
אם CRISPR עבד עבור פרוקריוטים, 
ברור שהוא עובד באאוקריוטים, אמרו הפרקליטים.

English: 
demonstrating the first use of CRISPR in mouse
and human cells.
In a perfectly legal move, the Broad Institute
paid to expedite the review of their patent,
and in April 2014, Zhang was the first to
receive an approved patent for editing cells
with CRISPR—even though he submitted his
application after the Berkeley group.
Berkeley countered by petitioning for a patent
interference, a legal proceeding where federal
patent court judges determine who made the
invention first.
The patent office approved Berkeley’s petition
but defined CRISPR as a system specifically
used in eukaryotes—such as plants, animals,
and people, which are organisms whose chromosomes
are found inside a nucleus.
And remember experts think that eukaryotes
are where the money’s at.
Doudna and Charpentier's patent used CRISPR
only in prokaryotes, such as bacteria.
Their attorneys argued that the judges messed
up and basically need to get over the word
eukaryote.
If CRISPR worked for prokaryotes, it obviously
would work in eukaryotes, the attorneys said.

Swedish: 
Berkeleys patent har även citerat för potentialen att kunna använda CRISPR i celler dussintals gånger.
Berkeleys advokater säger att "det krävdes ingen särskild sås [recept]" för att förflytta CRISPR
från prokaryoter till eukaryoter.
Och ja, de sade faktiskt "särskild sås".
Tre gånger.
Broad-institutionen försvarade den eukaryota åtskillnaden genom att använda Doudnas egna ord
emot henne: Hon hade flera gånger sagt till pressen att hon förväntade sig "mycket frustration" vid förflyttningen
av CRISPR från prokaryoter till eukaryoter, och att hon var osäker på om det överhuvudtaget skulle gå.
Zhangs patenter visade specifikt hur CRISPR skulle kunna användas i eukaryota celler, och att därmed
skulle alla bara packa sina väskor och gå hem.
Detta enligt arbetslaget från Broad-institutionen.
Det finns flera möjliga utfall från detta förhör.
Den enklaste är att ena sidan vinner och att den andra sidan förlorar.
Den förlorande sidan kommer dock sannolikt att överklaga, och en överklagan skulle innebära att fallet
skulle lämna patentdomarna med molekylär-biologiska bakgrunder och skickas vill federala domstolen
med domare som troligtvis inte har någon vetenskaplig grund alls - vilket kan vara en oattraktiv
utsikt för de med intresse för CRISPR.

iw: 
הפטנט של אוניברסיטת ברקלי התייחס לפוטנציאל השימוש של CRISPR בתאים עשרות פעמים.
עורך הדין של ברקלי אמר שלא היה צורך בהתייחסות ספציפית (רוטב) לשימוש של CRISPR באאאוקריוטים.
וכן, הם באמת אמרו רוטב.
שלוש פעמים.
מכון ברוד הגן על האיקריוטים
על ידי שימוש במלים של דודנה נגדה:
היא אמרה לעיתונות שהיא ציפתה להרבה קשיים 
בהעברת CRISPR מפרוקריוטים לאוקריוטים,
ושהיא לא היתה בטוחה אם זה יהיה אפילו יעבוד.
הפטנטים של ג'אנג הראו במפורש כיצד
להשתמש ב- CRISPR בתאים אוקריוטים, ולכן,
כולם צריכים רק לארוז את התיקים שלהם וללכת
הבייתה.
לפחות, על פי צוות מכון ברוד.
יש מגוון תוצאות אפשריות לדיון המשפטי הזה.
הפשוטה ביותר היא כי צד אחד מנצח והצד האחר מפסיד.
הצד המפסיד צפוי לערער, ​​
אם כי, הערעור יייעביר את הדיון
משופטי פטנטים עם רקע בביולוגיה מולקולרית,
לשופטים הפדרליים,
שלא סביר שיהיה להם כל רקע מדעי,
מה שעשוי לפגוע בדיון בנושא מדעי כמו CRISPR.

English: 
The UC patent even cited the potential for
using CRISPR in cells dozens of times.
Berkeley’s attorney said that there was
“no special sauce required” to move CRISPR
into eukaryotes.
And yes, they actually said special sauce.
Three times.
The Broad defended the eukaryotic
distinction by turning Doudna’s own words
against her: She had told the press she expected
“many frustrations” in moving CRISPR from
prokaryotes to eukaryotes, and that she was
unsure if it would even work.
Zhang’s patents specifically showed how
to use CRISPR in eukaryotic cells and, thus,
everyone should just pack their bags and go
home.
At least, according to the Broad team.
There’s a spectrum of possible outcomes
from this hearing.
The simplest is that one side wins and the
other side loses.
The losing team is likely to appeal, though,
and an appeal would take the case out of the
hands of patent judges with molecular biology
backgrounds, and send it to federal circuit
judges that are unlikely to have any science
training at all—which may be an unappealing
prospect for CRISPR’s stakeholders.

Swedish: 
Även om vinnaren är Broad-institutionen, så kan Berkeley ändå få sitt patent godkänt.
Den skulle då endast täcka det prokaryota användandet av CRISPR, som kan se som mindre [ekonomiskt] lönande.
Andra möjliga resultat är att det blir någon form av oavgjort, där domarna förklarar att båda sidorna lämnat
in patent för samma uppfinning vilket skulle sparka igång en andra fas för fallet, där båda
sidorna lämnar in lab-journales med vittnesmål för att ta reda på
vem som kom på CRISPR-teknologin först.
Det finns också en möjlighet att CRISPR eller andra genetiska redigeringsverktyg kommer att förbättras så
mycket tills domarna bestämmer sig, att deras domslut inte längre spelar någon större roll.
Juridiska experter förutspår att patent-domarna kommer att släppa ett beslut tidigt i år och
att ingen vet hur resultatet kommer att bli.
Men vi vill gärna höra din gissning.
Vem tror du kommer att vinna denna juridiska strid, och varför?
Låt oss veta i kommentarerna

English: 
But if the winner is the Broad, Berkeley could
still get its patent approved.
It would just cover prokaryotic uses of CRISPR,
which look way less lucrative.
Another possible outcome is a sort of tie:
The judges declare that both sides filed patents
for the same invention and this would kick
off a second phase of the case, where both
sides submit lab notebooks and testimonies
to figure out
who thought of the CRISPR technology first.
And there’s also a possibility that CRISPR
or other gene editing tools will improve so
much by the time the judges decide, their
decision won’t really matter.
Legal experts predict that the patent judges
will release a decision early this year and
the outcome is anybody’s guess.
But we want to hear yours.
Who do you think will come out on top and
why?
Let us know in the comments.

iw: 
אבל אם המנצח הוא מכון ברוד, 
ברקלי יכולה עדיין לקבל אישור פטנט שלה.
פטנט כזה יכסה רק שימושים פרוקריוטים של CRISPR, 
שנראה הרבה פחות משתלם.
תוצאה אפשרית נוספת היא סוג של תיקו:
השופטים מצהירים כי שני הצדדים הגישו פטנטים
עבור אותה המצאה, 
ואז יחל השלב השני בתביעה,
שבו שני שולחים מחברות מעבדה ועדויות
כדי לראות מי היה הראשון
שחשב על טכנולוגיית ה- CRISPR.
ויש גם אפשרות כי CRISPR
או כלי עריכה אחרים של הגנום
ישתפרו כל כך עד הפסיקה הסופית, 
שהשופטים יכריעו שההחלטה לא ממש משנה.
מומחים משפטיים צופים כי השופטים הפטנט
יחליטו עד תחילת השנה
וכל אחד מוזמן לנחש מי ינצח.
אבל אנחנו רוצים לשמוע את דעתכם.
מי לדעתך ינצח ולמה?
תשלחו לנו את דעתכם.
