- Kansalaiset, meduleåborgare.
Oikein lämpimästi tervetuloa
Oulun suurlähettilään talk show’n pariin.
Minä olen Oulun suurlähettiläs
ja tämän ohjelman ainoa todellinen
motiivi on alustaa minun
presidentinvaalikampanjaani.
Oho, sanoinko minä sen ääneen?
Tässäkin jaksossa mukana on kiinnostavia
vieraita, keskinkertaista huumoria
ja mikä parasta, te pääsette
ensimmäistä kertaa tutustumaan
meidän uuteen kenttäreportteriimme.
Jännittävää.
Tervetuloa mukaan!
- Suurlähettilään velvollisuuksiin
kuuluu pitää kansalaiset ajan tasalla
päivän polttavista aiheista.
Senpä takia minä haluan
aloittaa tämän jakson muutamalla
ajankohtaisella uutisella.
Muhoksen metsäpalojen sammutustyöt
on saatu vihdoin päätökseen.
Luotettavat lähteet kertovat,
että Muhos sanoo nyt
olevansa Suomen Australia.
Toki ilman paahtavaa hellettä,
eksoottisia eläimiä,
tai kauniita ihmisiä.
Iltalehden mukaan Oulu on
Suomen bilekaupunki numero yksi.
Luotettavat lähteet
kertovat, että tittelin myötä
Oulu aikoo muuttaa kaupungin
jouluperinteeseen kuuluvat Tiernapojat
muotoon Bilepojat.
On aika jututtaa
meidän ensimmäisiä vieraita.
Tänään meillä on yhteys kahteen
oululaisen yrityselämän isoon pelaajaan,
nimittäin Bittiumiin ja Haltianiin.
Hei vaan Bittiumilta Jari-Pekka Innanen.
- No hei hei!
- Ja hei vaan Haltianilta
Janne Kilpeläinen.
- Terve!
- Jari-Pekka ja Janne,
kerrotteko vähän lyhyesti tiivistäen,
että minkälainen yritys teillä on?
- Jos minä aloitan, niin Bittium
on noin 35 vuotta sitten perustettu
Oulussa oleva moniteknologiayritys,
joka tällä hetkellä keskittyy
tietoturvallisiin ratkaisuihin.
Ehkä neljään jakoon voisi sen tehdä:
eli meillä on medikaalituotteita,
Bittium-brändillä olevia tuotteita,
sydämen ja aivojen mittaamiseen
liittyviä tuotteita siellä.
Sitten meillä on tietoturva: tämmöisiä
kommunikointi- ja liitettävyysratkaisuja.
Jos kuvassa näkyy, tässä on maailman
tietoturvallisin puhelin.
Ja...
Taktinen kommunikointi, jota on
puolustusvoimille ja muille
valtiollisille puolustusteknologia-
toimijoille. Lisäksi meillä on
tuotekehityspalveluita, joita voidaan
muiden kansainvälisten yritysten
ja brändien alla tehdä.
- Monipuolinen yritys siis.
Entä Janne, kerro Haltianista.
- Kiitos. Me Haltianilla olemme noin
80 hengen oululainen yritys,
ja me tehdään muun muassa asioiden
internetiä, eli Internet of Things
-tuotteita ja palveluita.
Näillä meidän tuotteilla meidän
asiakkaat keräävät erilaista dataa:
esimerkiksi tilojen tai rakennusten
käytöstä, niiden olosuhteista,
esimerkiksi lämpötilaa,
kosteutta ja ilmanlaatua.
Tätä dataa sitten taas käytetään
edelleen esimerkiksi energiatehokkuuden
parantamiseen tai yleensäkin
uusien palveluiden tuottamiseen.
Hyvä esimerkki näistä meidän tuotteista
on esimerkiksi Helsinki-Vantaalla,
missä meidän sensoreita käytetään
esimerkiksi WC-tiloissa mittaamaan
tilojen käyttöastetta,
ja varmistetaan, että esimerkiksi
käsipyyhetelineissä
käsipyyhkeet eivät lopu kesken.
Tämä tieto tarjotaan sitten
siivoojille, jotka pystyvät
siivoamaan tilat, jotka
ovat korkealla käytöllä.
Varmistetaan, että
tilat pysyvät puhtaana.
Toinen asia, mitä me tehdään:
tarjotaan tuotekehityspalveluita
erilaisille asiakkaille, jotka haluavat
rakentaa tuotteita, joita he ei ehkä
itse osaa tehdä tai heillä ei ole
siihen tarvittavia resursseja.
Yleensä tällaiset tuotteet ovat pieni-
kokoisia, pieniä virrankulutukseltaan
ja sisältävät jonkinnäköisen
radiorajapinnan.
Hyvä esimerkki tällaisesta
ovat esimerkiksi älysormukset.
Ouran älysormus on hyvä esimerkki
tuotteesta, jota ollaan suunniteltu
meidän asiakkaille.
- Tuollainen mainitsemasi
sormus on suurlähettiläänkin
sormessa tälläkin hetkellä.
Tämä poikkeuksellinen keväthän
on vaikuttanut eri puolilla maailmaa
hyvin eri tavoin. Miltä teidän
firmojen tulevaisuus näyttää nyt?
Mitä sanoo Jari-Pekka?
- Korona ei ole oikeastaan
vaikuttanut meihin mitenkään.
Toisaalta sitten pörssiyhtiönä en
voi hirveästi teille nyt kertoakaan,
mitä meillä
tulevaisuuden näkymät on.
Meillä menee hyvin ja meille
riittää aivan mahtavasti töitä,
ja haastavia töitä!
- Loistava homma.
Entäs Haltianilla?
- Kyllä, ihan vastaavasti.
Täytyy sanoa, että aikaisemmin
keväällä meillä kaikilla oli
suuri huoli meidän omien
työntekijöiden hyvinvoinnista,
ja toisena tulivat sitten vasta
asiakkuudet ja itse liiketoiminta.
Työntekijät ovat pysyneet terveinä
ja liiketoiminta on kasvanut, eli
täytyy todeta, että kaikki on mennyt
jopa yllättävän hyvin.
Ja tottakai meidänkin asiakkailla on
projekteja siirtynyt ja peruuntunut,
mutta toisaalta ja vastaavasti
sitten uusia korvaavia mahdollisuuksia
on noussut tilalle ja tulevaisuus
näyttää erityisen positiiviselta.
- Onpa hienoa kuulla
teidän molempien osalta.
Kiitos. Jatketaan teidän kanssa
aiheesta ihan hetken kuluttua.
Tässä välissä kuitenkin
jotain ihan muuta.
Nimittäin jokainen erinomainen
tai keskinkertaisempikin
talk show tarvitsee reportterin.
Jonkun karismaattisen, terävän
ja ajankohtaisia asioita tuoreella
kulmalla käsittelevän henkilön.
Me laitoimme työpaikan avoimeen
hakuun, ja hakijoita tuli kokonaiset
yksi kappale.
Joten, saanen esitellä tämän
ohjelman upouuden kenttäreportterin.
Hän on Iiro Insinööri.
- Kiitos arvon suurlähettiläs.
Mää luppaan tehä kaikkeni, jotta
sää ja Oulun kaupunki voitte olla
musta ylypeitä.
Eppäilijät saattaa sanua että mää oon
saanu tämän työpaikan vaan komian
ulkonäköni takia, mutta
saattepa vielä nähä.
Mää näytän kaikille, että tämänki
huippumallin, eiku insinöörin, sisältä
löytyy ihan oikia toimittaja.
Mennäänpä päivän aiheeseen.
- Tännään me ollaan täällä
oululaisessa Kuntokeskus Liikussa.
Liikku on yksi Suomen
suurimmista kuntosaliketjuista,
ja sillä on saleja
25 paikkakunnalla.
Toisin kuin näistä mun
massiivisista lihaksista vois päätellä,
nii mää en oo koskaan käyny salilla.
Tämä kaunokainen on
ihan mikropitsalla tehty.
- Täältä löytyykin meijän
ensimmäinen haastateltava:
Anni Vuohijoki.
Terve Anni.
- Moi.
- Anni, kerropa meijän katsojille,
että kuka nää oot ja mitä nää teet.
- Olen Vuohijoen Anni,
olen painonnostaja.
Opiskelen tuossa Oulun
Yliopistolla lääkiksessä.
Työkseni nostan rautaa ja
harrastelen koulunkäyntiä.
Olen Porin vierestä
Nakkilasta syntyjäni.
Ja Tampereen kautta muutin
Espooseen ja Helsinkiin.
Mulla on mökki Rovaniemellä,
ja asun nyt täällä Oulussa.
- Mikä näistä on kaikista
paras paikka ellää?
Ja miks just Oulu?
- Oulun iso plussa on se, että
täällä liikkumiseen menee paljon
vähemmän aikaa.
Helsingissä kun joutuu
istumaan ruuhkissa pitkiä pätkiä.
Ja Oulun ykkösjuttu minulle itselleni
on se, että minulla on aikaa täällä
paljon enemmän kuin Helsingissä
oli, eli pystyy keskittymään siihen
omaan tekemiseen ja omaan
elämään helpommin täällä
kuin sitten tuolla
isommassa kaupungissa.
- Selevä.
- Sää oot myös olympiatason
painonnostaja. Nii, mitä sanot
tulisko musta hyvä painonnostaja?
- Kaikista meistä voi tulla
kohtuullisia painonnostajia,
mutta taitolajin takia täytyy sanoa,
että sinun olisi ehkä vähän aikaisemmin
täytynyt aloittaa, jos
haluaisit olympialaisiin asti.
Kyllä me voidaan sinusta
leipoa sellainen perus
kansallisen tason nostaja.
No tuota, mistä me lähetään
liikkeelle? Voikko nää opettaa
mulle kaiken minkä
nää lajista tiiät?
- No, meillä menisi tähän koko
päivä, ja ehkä huominenkin,
jos me ruvettaisiin käymään
meidän lajia täydellisesti läpi.
Sanoisin, että me voidaan käydä
vähän tempausta, mikä on ykkösjuttu.
Itse asiassa tempaus on maailman
vaikein yksittäinen urheilusuorite.
Ihan en neljään minuuttiin
lupaa sinulle täydellistä tekniikkaa,
mutta pääset kokeilemaan, miltä
se tempaaminen voisi tuntua.
- Siinäs kuulitte katsojat.
Maailman vaikein suorite
ja maailman komein suorittaja.
Tempaus, olkaa hyvät.
- Noin ikään.
- Noin. Ikään.
- Anni. Mää tiiän, että
naisilta ei saa kysyä painoa,
nii voikko kysyä eka multa?
- No paljonko sinä painat?
- Mää painan 80 kilua.
Kiitos kysymästä.
Paljonko nää painat?
- Minulla se paino on julkinen
tieto, se löytyy ihan Wikipediasta.
Minä painan 64 kiloa.
- Selevä.
Elikä 64 kilua, mää painan 80 kilua.
Se tarkottaa minun tosi nopiasti
laskemalla, se...
Juu. Mää tartten lissää painoja.
- Tais tulla laskuvirhe.
Takaisin studioon.
- Sellainen kaveri oli Iiro.
- Mitenkäs Jari-Pekka ja Janne,
olisiko teidän yrityksissä tarvetta
tuollaiselle Iiron
kaltaiselle persoonalle?
- Sanotaan näin että, asenne ratkaisee.
- Entäs Janne?
- Kyllä ehdottomasti.
Iiro näytti hyvin motivoituneelta omaan
tekemiseensä, ja ehkä
vähän erilaiselta myös
kuin normaalisti meidän
työntekijät on, ja me tarvitaan
erilaisia ihmisiä meidän tiimiin.
- Ihanan positiivinen
suhtautuminen Iiro Insinööriin.
Mutta hei, te molemmat olette
kansainvälisesti toimivia
kansainvälisiä yrityksiä täällä
Oulussa, ja ilmeisesti teillä
molemmilla on ihan oikeastikin
tarvetta uusille osaajille.
Voitteko kertoa vähän, että
minkälaisia ammattilaisia
olisi teille hakusessa?
Miten Bittium?
- Me ollaan nyt tämän vuoden
aikana palkattu noin 10 henkilöä
per kuukausi. Eli meillä
on jatkuva haku ohjelmistokehittäjille
ja tietoturvan
piirissä toimiville henkilöille.
Nuoria, vastavalmistuneita,
vasta valmistuvia, kokeneita kavereita.
Laidasta laitaan tarvitaan henkilöitä,
ja niin kuin äsken sanoin tuossa:
asenne ratkaisee. Sellaisia, ketkä
harrastaa. Harrastuneisuutta ja halua
tehdä erittäin vaativia
järjestelmiä tai kokonaisuuksia.
Sellaisia me etsitään.
En ehkä lähtisi jakamaan millään
lailla, mitä kompetenssia
tai osaamista, vaan me
haetaan moninaisia persoonia
ja innokkuutta.
- Kyllä. Kuulostaa siltä,
että kunnianhimoa tarvitaan,
jos teille mielii töihin.
Miten Haltianilla?
- Ihan vastaavasti
meillä myös tarvitaan.
Lähinnä itse sanoisin, että juuri
asenne ja motivaatio
täytyy olla sitä ihan maailmanluokkaa.
Erilaisia rooleja löytyy
meidän tuotekehityksestä sekä
myynnistä ja markkinoinnista.
Tavallaan meidän talon sisällä tapahtuu
hyvin moninaista toimintaa ihan siitä
tuotekehityksestä,
ja tuotekehitystäkin voidaan
jakaa taas hyvin
erilaisiin osaamisalueisiin.
Kyllä se tällainen
asenne ja motivaatio.
Ja kokemuksesta riippumatta ollaan
kiinnostuneita sellaisista henkilöistä.
Tämä meidän toimialakin
kehittyy todella nopeasti.
Sellaisia henkilöitä, joilla olisi
pitkä kokemus, on yleensä
vaikea ihan tästä
toimialasta johtuen löytää.
Eli siinä taas korostuu juuri
se, että pitää olla oppimiskykyä
ja kiinnostusta kehittää
sitä omaa osaamistaan.
Meillä sellaisia hommia löytyy,
missä sitä omaa osaamista
pystyy hyvin kehittämään.
- Siinäpä oli kaksi erittäin hyvää
vinkkiä kaikille Iiroille siellä
kotikatsomoissa – miksei
muillekin kuin Iiroille.
Ennen kuin minä päästän
teidät kaksi takaisin
kesälaitumille, niin
olisitteko voineet osallistua
tällaiseen tietokilpailuun,
nimittäin Oulun suurvisaan?
- Ehdottomasti.
- No ilman muuta.
- Loistavaa. Te voitte alkaa
valmistautua siellä vaikka
lukemalla läpi Oulun
Wikipedia-sivun.
Meidän musiikinystävien
katseethan on jo kohdistuneet
vuoden 2021 Qstock-festareihin,
joiden ensimmäiset artistikiinnitykset
on muuten jo julkaistu. Kannattaa
käydä vilkaisemassa ne netistä.
Sen kunniaksi toivoisin,
että tämän ohjelman yhden miehen
housebändi soittaisi jonkin
biisin ensi kesän Qstock-artistilta.
Onnistuuko tällainen?
Hyvä.
Ole hyvä, Aapo.
- Tiiäkkö nää nää? on tietokilpailu,
jossa minä kysyn teiltä, rakkaat vieraat,
kolme kappaletta Ouluun
enemmän tai vähemmän
liittyvää monivalintakysymystä.
Te kilpailette joukkueina,
ja kauden päätteeksi katsotaan,
mikä joukkue on saanut
eniten vastauksia oikein.
Kannattaa vastata ihan tosissaan,
koska voittajalle on luvassa
mainetta ja kunniaa.
Näin heti pettymyksen teidän ilmeistä:
"Ai mitä, eikö rahaa,
eikö yksityislentokoneita?"
Ei! Vaan mainetta ja kunniaa.
Oletteko te valmiit?
- Kyllä ollaan.
- Ehdottomasti.
- Hienoa.
Ensimmäinen kysymys kuuluu näin:
Oulun kaupunki jatkaa kisaa Euroopan
kulttuuripääkaupunki 2026 -kisassa.
Mitkä kaksi muuta
kaupunkia ovat kisassa mukana?
A) Tampere ja Turku.
B) Tampere ja Savonlinna.
C) Tampere ja Hämeenlinna.
- Aika paha. Janne,
onko sulla tietoa tästä?
Veikkaan että se on Tampere.
- Mikä oli se B-vaihtoehto,
oliko siinä Tampere ja Savonlinna?
- Kyllä.
- Tuota...
Savonlinna oopperakaupunkina
voisi liipata läheltä.
Turku ja Tampere on
liian lähellä toisiaan.
- Niin on.
- Täytyy sanoa, että ei ole tietoa.
Puhtaasti arvauksella mennään.
- Arvaus on?
- Logiikka on hyvä.
- Arvaus on?
- Mennäänkö me sillä B:llä?
- Lukitaan B.
- Lukitsette B:n.
Ja se on oikein! Kyllä!
Tampere ja Savonlinna oli
tässä vastauksena oikein.
Kyllä.
Ja tässä vaiheessa voi lähettää jo
surunvalittelut
Tampereelle ja Savonlinnalle,
koska Ouluhan sen tittelin
tulee tietysti viemään.
Kysymys numero kaksi:
Elektroniikkaa Oulun
Yliopistossa opettanutta professoria
ja Polar Electronin perustajaa
Seppo Säynäjäkangasta voidaan
pitää maailman ensimmäisen
langattoman sykemittarin keksijänä.
Milloin tuo sykemittari lanseerattiin?
A) 1982.
B) 1989.
Vai C) 1992.
- Mitä sanoo Jari-Pekka?
- Tuo oli vaikea.
Ne on aika lähellä silleen,
että tuota...
Olisiko se -89?
Minulla ei ole tietoa.
- Minä kyllä heittäisin -82.
Keksintö varmaan oli 70-luvulla
muistaakseni, ja ensimmäiset
kaupalliset tuotteet tulivat
sitten siinä 80-luvun alussa.
Vahva arvaus, -82. A.
- Kovin varmalta kuulostaa teidän
perustelut ainakin. Ja oikeinhan
sekin meni! Kyllä! A) 1982.
- Hyvä Janne!
- Kaksi oikein, yksi kysymys
jäljellä ennen bonuskysymystä.
Se kuuluu näin:
Tammikuun 2020 väestötietojen
mukaan moninkokertainen määrä
Oulussa on asukkaita
Naantaliin verrattuna?
A) 7,45-kertainen.
B) 9,25-kertainen.
Vai C) 10,65-kertainen määrä.
- Naantalissa voisi olla joku
alle tai siinä about 20 000.
- Joo. Se on B tai C varmaan.
- Se on A tai B tai C varmaan.
Niin minäkin sanoisin.
- Ei se A ole. A suljetaan pois.
Pitäisikö meidän kilauttaa kaverille?
- Tässä ei kilauteta yhtään mihinkään.
Nyt vastausta pöytään.
- B tai C. No jos...
Nyt on ollut A:ta ja B:tä niin,
eikö loogisesti nyt sitten kolmannen
kysymyksen oikea
vastaus olisi C?
- Te perustatte...
Te perustatte teidän tiedon siihen...
- Eikö tämä perustelu ole ihan looginen?
- Tämä on täysin aukoton.
Onko vastaus C?
- Kyllä.
- Ja se on...
Täysin oikein! Kyllä!
C) 10,65-kertainen.
3/3 tähän mennessä, ja nyt:
se kauden lopussa kenties ratkaisevan
eron tekevä bonuskysymys kuuluu näin.
Ja nyt, kuunnelkaa tarkkaan,
tässä ei ole vaihtoehtoja.
Oulussa on reilu 200 000 asukasta.
Yhden hengen tarkkuudella, montako
0–18-vuotiasta ihmistä Oulussa asuu?
Nyt haetaan vastausta
yhden hengen tarkkuudella.
- 0–18, niinkö se oli?
- Kyllä.
- Se varmaan on jotain...
20:n prosentin huiteilla
heittäisin noin lonkalta.
- Veikkaisin, että kuule,
voisi olla enemmänkin.
- Harmi että prosenteilla ei
tee mitään, vaan nyt haetaan
lukua yhden hengen tarkkuudella.
- Silloin se olisi niin kuin tuota,
40, joku neljä tuhatta.
- 44 352 voisi olla aika lähellä.
- Onko se teidän lopullinen vastaus?
- Me mennään tuolla.
- Vai pyöristätkö Jari-Pekka johonkin?
- Ei me pyöristellä mitään.
Se on erittäin hyvä vastaus.
Teillä on mennyt täydellisesti
tämä kisa tähän mennessä,
että minä voin tässä vaiheessa
onnitella teitä, koska te olette
saaneet siis varsinaisista
kysymyksistä kaikki kolme oikein,
ja tämä viimeinen bonuskysymys sitten
ratkaisee, tuleeko teistä tämän
kauden mestaripari vai ei.
Erittäin kova pohjatulos,
kiitos teille molemmille,
Jari-Pekka ja Janne.
Vielä yksi kysymys, ennen
kuin päästän teidän vapaaksi.
Te olitte etukäteen saaneet valita
Visit Oulun elämyskaupasta jonkin
tuotteen, jota
haluaisitte testata.
Mitä Jari-Pekka valitsi?
- Minä olen helmikuusta rakentanut
kesämökkiä ja ollut aika paljon
kotoa pois. Korona-aikana on hyvä ollut,
sinänsä ainoa positiivinen asia.
Olen voinut tehdä etänä täältä
raksalta näitä palkkatöitä, niin
minä valitsen tällaisen piknik...
Oliko se piknik-kori, tai
joku vastaava, Nallikarissa.
- Nallikarin piknik-kori,
erittäin herkulliselta kuulostaa.
Mitä sanoo Haltianin Janne?
- Oli mahtavia elämyksiä
listattuna siellä. Paljon erilaisia
vesileikkejä melonnasta koskiuintiin.
Minusta se koskiuinti kuulosti
sellaiselta, mitä ei ole tullut
kokeiltua. Sen verran erikoinen
juttu, että minä valitsin sen.
- Erikoisia ja kiehtovia juttuja on Oulu
täynnä! Loistavat valinnat molemmilta.
Tässä vaiheessa haluaisin kiittää
teitä vierailusta, sekä Bittiumin
Jari-Pekka että Haltianin Janne.
Toivottavasti nähdään uudestaan.
Tässä vaiheessa kiitos käynnistä.
- Ja näin ollaan saatu tämän-
kertainen Oulun suurlähettilään
talk show päätökseensä.
Minä olin Oulun suurlähettiläs tänään,
ja olen toivottavasti sitä myös
ensi viikolla.
Nähdään silloin!
Tai siis, te näette minut.
Minä en näe teitä.
Älkää minua syyttäkö, sillä
lailla tämä teknologia vaan toimii.
Ensi kertaan!
