
Korean: 
분류학!
살아있는 것을 분류하는 과학이지요!
흥미로워!
오늘, 우리는 기본적으로 진화의
"듀이 십진 분류법"을 배울 겁니다!
이것은 기록하는 거랑 비슷합니다
여러분은 반드시 흥분되어야 한다구요?
좋아, 됐고
이 과학에 관해서 이것은
생물을 분류만 하지 않습니다
여러분이 깊게 본다면 이것이
지구상의 모든 생물체의 이야기를 
말한다는 것을 깨달을 겁니다
그리고 꽤 좋은 이야기지요
(흥겨운 음악)
진화&유전학
분류학
진화&유전학
지구에 사는 모든 생물체는
다른 모든 생물체와 연관이 있습니다
여러분이 충분히 시간을 거슬러 올라가면
우리는 공통 조상을 가집니다
바로 여러분과 제가 유래된 어느 생물
혹은 불가사리와 푸른 고래가 유래된 무언가
더 이상하게 말해보자면
오크 나무와 연어가 유래된 무언가!

English: 
- Taxonomy it's the science
of classifying living things.
That sounds exciting.
Today we'll basically be learning
the Dewey Decimal System of evolution.
It's like filing must be
on the edge of your seat.
Okay. Shut up.
When it comes down to it
the science doesn't just
categorize organisms
when you look a little deeper
you realize it's telling the
story of all life on Earth.
And it's a pretty good story.
(pop music)
Every living thing on this planet
is related to every other living thing.
If you go far enough back
we all have a common ancestor,
an organism that both you
and I are descended from
or something that a starfish
and a blue whale are both descended from
or even weirder than an oak tree
and a salmon are both descended from.

Czech: 
Taxonomie je vědní obor
zabývající se klasifikací organismů.
To zní zajímavě.
Dnes se budeme učit
o Deweyově desetinném systému evoluce.
Je to jako archivování.
Ztrácíte zájem?
Dobře, klid.
Tento obor však jen netřídí
organismy do kategorií.
Když se podíváte pozorněji, 
uvědomíte si,
že vypráví celý příběh o životě na Zemi.
A je to velmi dobrý příběh.
(veselá znělka)
Každý organismus na planetě je příbuzný
s každým dalším živým organismem.
Když se podíváte dostatečně
daleko do minulosti,
všichni máme společného předka.
Organismus, ze kterého jsme
se vy i já vyvinuli,
nebo ze kterého se mořská hvězdice 
či plejtvák obrovský zrodili,
nebo ještě divněji,
z čeho dub či losos vzešli.

Bulgarian: 
Таксономия – това е науката
за класифициране на живите неща.
Звучи вълнуващо!
Днес основно ще учим
за десетичната система на еволюцията на Дюи.
Това е като подреждане в папки.
Сигурно вече нямаш търпение.
Добре, млъквам.
Реално тази наука
не класифицира само организми.
Когато погледнеш по-надълбоко, разбираш,
че разказва историята на целия живот на Земята.
И това е доста добра история.
Всяко живо същество на тази планета
е свързано с всяко друго живо същество.
Ако погледнеш достатъчно назад, всички ние
имаме общ прародител.
Организъм, от който и ти, и аз сме произлезли.
Или нещо, от което и морската звезда, и синият кит
са произлезли. Или още по-странно:
един и същ предшественик на дъба и сьомгата.

Portuguese: 
Taxonomia. É a ciência de 
classificar os seres vivos.
Isso parece empolgante.
Hoje, vamos aprender basicamente o
sistema decimal da evolução.
É como montar arquivos.
Você deve estar colado na tela!
Cale a boca!
Quando vemos no detalhe, esta ciência
não só categoriza organismos.
Quando você se aprofundar verá que ela
conta a história de toda a vida na Terra,
e essa é uma boa história.
(música)
Tudo que é vivo no planeta está
intrinsecamente relacionado.
Se você voltar muito ao passado,
todos temos um ancestral comum.
Um organismo que tanto você
quanto eu somos descendentes,
e também a estrela do mar e
a baleia azul são descendentes,
ou, ainda mais estranho, o salmão e
o carvalho também são descendentes.

Portuguese: 
Este organismo viveu.
Isso foi há muito tempo, e aqui,
e eu investiguei isso.
O objetivo da taxonomia é, 
basicamente,
descobrir onde estão todas
as ramificações da árvore evolutiva,
e coloca alguns rótulos convenientes,
que nos ajudam a entender todas essas
importantes relações.
Deixe-me ser claro, taxonomia não se trata
de descrever todos os detalhes da vida.
Está mais relacionada a ajudar os
humanos a entendê-la,
porque tudo é muito complicado
sem uma estrutura.
Para entender esta estrutura,
os biólogos usam o sistema taxonômico,
para classificar todos
os organismos na Terra.
É às vezes chamada de árvore
filogenética, ou árvore da vida,
e ilustra a relação evolutiva entre
todas as espécies vivas.
Há dois milhões de
espécies conhecidas,
mas pode haver algo entre
5 e 100 milhões de espécies.
Os cientistas não tem a menor ideia.
Novas espécies são 
descobertas o tempo todo
e quanto mais organismos temos
que colocar neste sistema,
mais complexa fica a 
árvore filogenética.

English: 
That organism lived had
lived very long ago,
but it was here and I dig that.
The trick of taxonomy is
basically figuring out
where all those branches of
the evolutionary tree are
and finding some convenient
labels to help us
understand all of these
remarkable interrelationships.
Let's be clear though,
taxonomy isn't about describing life
and all of its ridiculous detail.
it's mostly about helping
humans understand it
because it's way too
complicated without structure.
To get that structure biologists
use the taxonomic system
to classify all the
organisms on the earth.
It's sometimes called
the phylogenetic tree
or the tree of life.
And it illustrates the evolutionary
relationships between all living species.
So there are about two
million known species,
but there could be anywhere
from five million to 100 million species.
Scientists really have no freaking idea.
New species keep getting
discovered all the time
and the more organisms
we have to keep track of
the more complex the
phylogenetic tree becomes.
So there's not always a consensus

Bulgarian: 
Този организъм е живял много, много отдавна,
но е бил тук. И това ме кефи.
Трикът на таксономията е всъщност да разбереш
къде са всички тези клонове на дървото на еволюцията
и да откриеш удобни етикети,
които да помогнат за разбирането на всички тези забележителни взаимовръзки.
Нека бъде ясно обаче. Таксономията не
обяснява живота във всичките му абсурдни детайли.
Главно помага на хората да го разберат,
защото е твърде сложно без някаква структура.
За да определят тази структура, биолозите използват таксономична система,
за класифициране на организмите на Земята.
Понякога се нарича филогенетично дърво,
или дърво на живота. То илюстрира
еволюционните връзки между
всички видове организми.
Има около 2 милиона познати вида,
но може да съществуват от 5 милиона
до 100 милиона вида.
Учените нямат ни най-малка идея.
Нови видове се откриват постоянно.
И колкото повече организми имаме да следим,
толкова по-сложно става генетичното дърво.
Невинаги има съгласие

Czech: 
Tento organismus žil velmi dávno,
ale existoval, a to zbožňuju.
Trik taxonomie je přijít na to,
odkud pocházejí všechny
větve stromu života.
A nalézt vhodná označení, 
která nám pomohou pochopit
všechny tyto pozoruhodné vztahy.
Taxonomie není
o zbytečně detailním popisování života.
Je tu, aby nám pomohla pochopit 
vývoj života na zemi,
který je opravdu komplikovaný.
A proto biologové používají 
taxonomický systém,
který rozřazuje všechny
organismy na Zemi.
Někdy se mu říká fylogenetický strom,
nebo také strom života,
a ukazuje nám evoluční vztahy
mezi všemi druhy organismů.
Na světě existují zhruba dva miliony
známých druhů,
ale může jich klidně být 
mnohem víc, pět až sto milionů.
Vědci opravdu nemají ani páru.
Neustále se objevují nové druhy, 
a čím více jich sledujeme,
tím je strom života komplikovanější.

Korean: 
그 생물은 되게 오랫동안 살았습니다
그것은 여기 있었고 저는 그것을 파지요
분류학의 속임수는 근본적으로
진화 계층 구조의 모든 가지들이 
어디에 위치하는지 알아내는 거고
이 모든 놀라운 관계를 이해하는 데
도움이 되는 편리한 이름표를 찾아내는 겁니다
확실히 말하자면, 분류학은
모든 생물체의 웃긴 세부사항을 서술하는 게 아니랍니다
분류학은 사람이 생물 간 관계를
이해하도록 도와줍니다
왜냐하면 구조 없이는 관계를 이해하기 
너무 복잡하기 때문이지요
그 구조를 알아내기 위해
생물학자들은 분류학 체계를 이용해
지구 상의 모든 유기체를 분류하기 위해서 말이죠
가끔 그 체계를 "계통수(樹)"
또는 "생명의 나무"라고 부릅니다
그리고 모든 생물 종들 사이의 진화적 관계를
시각적으로 보여줍니다
그래서! 현재 2백만 종이 존재하고
하지만 어쩌면 5백만 종에서
1억 종이 존재할 수도 있어요
과학자들은 정말로 기발한 생각을 가지고 있지 않습니다
매 시간마다 새로운 종이 계속 발견이 되고
더 복잡해지는 유전 계층 구조가 됨에 따라
우리는 더 많은 유기체를 추적해야하지요
이걸 어떻게 분류해야할지

Portuguese: 
Não há um consenso sobre como
classificar estas coisas
Há uma área cinza no mundo natural.
Deixe-me colocar de outra forma.
O mundo natural é uma
gigantesca área cinza.
Às vezes é muito difícil saber onde
colocar um certo grupo de organismos,
e às vezes este grupo fica tão grande
que o sistema de classificação tem que
ser alterado para dar lugar a isso.
Portanto, o sistema não é perfeito,
mas é bom o suficiente para usarmos
há aproximadamente 250 anos.
(cheirando)
O que é isso?
Sente o cheiro uma
biolo-grafia chegando?
(música)
Carl Linnaeus era um sueco,
nascido em 1707,
e muito cedo em sua
carreira de botânico,
percebeu que a nomenclatura botânica
da Europa do século XVIII era muito ruim.
Por exemplo, nesta época, o nome formal
de uma planta de tomate era
Solanum caule inerme herbaceo foliis
pinnatis incisis racemis simplicibus.
Linnaeus disse:
"Certo dia me enchi com 
a maioria dos nomes botânicos

Korean: 
합의가 항상 이루어지는 것은 아닙니다
자연 세계에는 많은 애매한 부분이 있습니다
아,  다시 말씀드려볼게요
자연 세계는 하나의 거대한 애매한 영역입니다
가끔 어느 유기체 집단에 넣어야할지
판단하기 힘들어요
결국 그 집단은 커질 거고,
분류 체계는 그 생물을 위한 방을 만들기 위해
엉망으로 되어버립니다
그래서 분류 체계는 완벽하지 않습니다
하지만 우리가 250년 동안 사용해온 것으로 
충분히 좋은 것이지요
(킁)
(킁킁킁)
뭐지?
생물역사가 오는 것을 맡았니?
(흥겨운 음악)
카를로스 린네는 스웨덴인으로
1707년에 태어났습니다
그리고 젊을 때 식물학자로서
린네는 18세기 유럽의 식물학적인 명칭이
그저 형편없다는 것을 깨달았어요!
예를 들어, 그가 살았던 시대에
토마토의 이전 명칭은 "solanum caule inerme herbaceo"
"foliis pinnatis incisis racemis simplicibus"였습니다
린네는 이렇게 말했지요
"나는 현대 당국이 부여한 대부분의 식물 이름을 보고"

Bulgarian: 
относно как да се класифицират нещата.
Има много непонятни области в естествения свят.
Всъщност, нека перифразирам.
Живият свят е една огромна непонятна област.
Понякога е трудно да знаеш
къде да сложиш дадена група организми.
И накрая групата става толкова голяма,
че системата за класифициране трябва да се промени,
за да отвори място.
Тази система не е перфектна, но е достатъчно добра,
за да я ползваме вече около 250 години.
Какво е това?
Подушваш ли биоло-графията да се задава?
Карл Линей е бил швед, роден през 1707.
В началото на кариерата си на ботанист
осъзнава, че ботаническата номенклатура
на Европа от 18-ти век е била... Ами, смотана!
Например по негово време формалното име
на едно доматено растение било solanum caule inerme herbaceo
foliis pinnatis incisis racemis simplicibus.
Линей всъщност казал:

English: 
about how to classify this stuff.
There's a lot of gray
area in the natural world
actually let me rephrase that.
The natural world is one giant gray area.
Sometimes it's hard to know where
to put a certain group of organisms
and eventually the group gets so big
the classification system has to be messed
with to make room for it.
So the system is imperfect,
but it's good enough
that we've been using
it for around 250 years.
(sniffs)
What's that?
Do you smell a biolo-graphy coming on?
(Sweet piano music)
Carl Linnaeus was a Swede born in 1707
and early in his career as a botanist
he realized that the
botanical nomenclature
of 18th century Europe,
was well just crap.
For instance in his day
the formal name of a tomato plant
was Solanium caule inerme herbaceo,
follis pinnatis incisis,
racemis simplicibus.
Linnaeus actually said once,
I shudder at the sight

Czech: 
Takže neexistuje jasná shoda,
jak je klasifikovat.
Je příliš šedých zón v přírodě.
Řeknu to jinak.
Příroda je jedna velká šedá zóna.
Někdy je těžké se rozhodnout,
kam zařadit jistou skupinu organismů,
a nakonec se skupina zvětší natolik,
že se celý klasifikační systém
musí předělat,
aby se udělalo místo.
Takže systém sice není perfektní,
zatím ale stačí,
a proto ho používáme
už více jak 250 let.
(čuchání)
Co to je ?
Cítíte biolohistorii?
(hudba)
Carl Linné byl Švéd narozený v roce 1707.
A velmi brzy ve své kariéře botanika
si uvědomil,
že evropská botanická nomenklatura
18. století byla... k ničemu.
Například bylo tenkrát formální jméno
rajčatového keře
solanum caule inerme herbaceo,
foliis pinnatis incisis,
racemis simplicibus.
Linné však řekl:
,,Třesu se při pohledu na

English: 
of most botanical names
given by modern authorities.
Not only did the sloppiness bother him.
He saw a whole sugar storm blowing in
because new plants were still
being discovered in Europe,
but that was nothing
compared to the crazy stuff
that was coming from the New World.
Linnaeus saw that pretty
soon naming conventions
we're just gonna collapse
under all these new things
to name and then what.
So Linnaeus famously started
off by naming himself.
He came from a peasant family
and at that time surnames
were just for rich people.
So when Carl went to college
they asked him for his surname
and he just made one up
Linnaeus after the linden trees
that grew on his family's homestead.
Linnaeus got a medical degree
and became a professor
at Uppsala University
where he devoted himself to
the study of nomenclature.
He had his students go to places
and bring back specimens for
him to study and categorize.
The method he eventually
adopted was based on morphology
or physical form and structure.
This wasn't necessarily a new idea.
Back then people grouped
organisms by analogous
or homoplastic traits.
Structures that appear similar
but actually come from
completely independent origins.

Bulgarian: 
"Потръпвам при вида на повечето ботанически имена,
дадени от съвременните авторитети."
Не го е притеснявала само небрежността.
Видял е цял ураган да се задава,
защото нови растения все още се откривали в Европа.
Но това било нищо в сравнение с невероятните неща,
които идвали от Новия свят.
Линей видял, че много скоро практиките за именуване
просто ще пропаднат при появата на всички тези нови неща.
И тогава какво?
Затова, както е известно, Линей започнал с самоименуването си.
Идвал от селско семейство, а по това време
фамилиите били само за богатите.
Така че, когато Карл отишъл в колеж, го попитали
за фамилията му и той просто си измислил Линей –
по липовите дървета, които растели във фермата им.
Линей получил медицинска степен и станал професор
в упсалския университет, където се отдал на
изучаването на номенклатура.
Студентите му са имали за задача да ходят на места
и да донасят екземпляри, за да ги изучава и категоризира.
Методът, който той приел, е базиран на морфологията,
или физическата форма и структура.
Това не е било непременно нова идея.
Тогава хората са групирали организмите по
аналогни или хомоплазни белези.
Структури, които си приличат, но в действителност
имат съвсем различен произход.

Korean: 
"몸서리가 쳐진다."
단지 그것들이 린네를 괴롭히는 것 뿐만 아니라
유럽에서 새로운 식물들이 여전히 발견되어
그 식물들의 이름이 난리나는 것을 봐야 했습니다
하지만 그것은 신세계에서 오는 식물의
이름짓는 것에 비하면 아무것도 아니였지요
린네는 곧 명명 규약이
새로운 종의 이름을 붙이는 데에
형편없다고 생각했습니다
그럼 무엇을 했을까요?
린네는 스스로 이름을 붙임으로써 유명해졌습니다
그는 소작농 가정에서 태어났고
당시 성씨는 부유한 사람들을 위한 것이었지요
그래서 린네가 대학에 갔을 때
부유한 사람들은 그의 성씨를 물었고
그는 가족이 살고 있는 터전에서 자라는 린든 나무에서
린네라고 바로 성씨를 지었습니다
린네는 의학 학위를 받았고
Uppsala대학의 교수가 되어
명명법에 전념했습니다
린네는 학생들을 보내고
공부하고 분류하기 위해 표본을 가져오도록 했습니다
린네가 최종적으로 채택한 방법은
형태론이나 물리학적 형태와 구조이었습니다
이 방법은 새로운 아이디어가 아니었지요
사람들은 유기체를
유사성이나 상동 특성으로 분류했습니다
유사하게 보이는 구조는
사실 전혀 독립된 기원에서 온 것입니다
기존의 정의 때문에

Portuguese: 
dados pelas autoridades modernas."
Não apenas a dificuldade
o incomodava,
ele viu uma tempestade chegando,
porque novas plantas ainda 
estavam sendo descobertas na Europa,
mas isso não era nada comparado a tudo
que vinha do Novo Mundo.
Linnaeus viu que em breve essas
convenções de nomes
iriam colapsar com todas as coisas
novas que apareciam.
E aí?
Então Linnaeus começou a dar
os nomes por si próprio.
Ele veio de uma família 
de camponeses
e naquela época sobrenomes eram
só para pessoas ricas.
Quando Carl foi à universidade,
perguntaram seu sobrenome,
e ele simplesmente 
inventou Linnaeus,
em homenagem às árvores 
de tília do quintal da família.
Linnaeus se formou médico e se tornou
professor da Universidade de Uppsala,
onde dedicou-se ao 
estudo da nomenclatura.
Ele usava estudantes para trazerem
espécies de diferentes lugares,
para poder estudar
e categorizar.
O método que ele adotou 
era baseado na morfologia,
ou a forma física e estrutural.
Esta não era uma ideia nova.
Naquela época, os organismos
eram agrupados
de acordo com traços análogos
ou homoplásicos.
Estruturas que aparentam similares, mas
tem origem completamente diferentes.
Por esta definição,

Czech: 
botanická jména vymýšlená
našimi autoritami."
Nejen že ho štvalo lajdáctví,
ale viděl blížící se pohromu,
protože stále byly objevována
nové rostliny v Evropě,
to ale bylo nic proti tomu,
co přicházelo z Ameriky.
Linné tušil, že konvence
pro pojmenovávání
se brzy zhroutí pod náporem
nově objevovaných rostlin.
A co potom?
Takže Linné začal užívat vlastní názvy.
Pocházel z chudé rodiny
a tehdy bylo zvykem,
že příjmení měli jen bohatí lidé,
takže když se dostal na univerzitu
a ptali se ho na příjmení, 
jedno si vymyslel: Linné,
po lipových stromech, 
které rostly na statku jeho rodiny.
Vystudoval medicínu a stal se profesorem
na Univerzitě v Upssale,
kde se věnoval
studiu nomenklatury.
Posílal studenty na různá místa,
aby mu nosili vzorky
ke studiu a kategorizaci.
Jeho metoda byla založena na morfologii,
fyzické podobě a struktuře.
Nebyla to zcela nová věc.
Tehdy lidé sdružovali
organismy do skupin
dle podobných znaků.
Struktury, které byly podobné,
ale měly úplně jiný původ.

Portuguese: 
pássaros são mais relacionados
com borboletas que com répteis,
porque tanto pássaros
quanto borboletas podem voar.
Mas Linnaeus era inteligente nisso,
e tinha uma excelente destreza em escolher
características realmente homólogas
para seu sistema de classificação.
Características que derivam de um
ancestral evolutivo comum.
Linnaeus, claro, não sabia
nada sobre evolução.
Darwin apareceu somente 
mais de 100 anos depois,
mas ele intuiu que algumas características
eram mais importantes que outras.
Por exemplo, ele notou que o
aparato reprodutivo das plantas
era uma boa forma de
classificar as plantas.
Ele também causou certo escândalo
ao classificar mamíferos pela habilidade
de produzir leite nas mamas porque
aparentemente dizer isso era 
atrevido para a época.
Em sua vida, Linnaeus catalogou em torno
de 7700 plantas e 4400 animais.
Ele publicou seus classificações em um
catálogo chamado Systema Nature,
que quando de sua décima segunda
edição tinha 2300 páginas.
Nesta época Linnaeus adotou um
lema pessoal,
"Deus criou, Linnaeus organizou."

English: 
By this definition birds
would be more closely related
to butterflies than to reptiles
because both birds and
butterflies can fly.
But Linnaeus had a good
mind for this stuff
and turned out to have a real knack
for choosing actual homologous traits
for his classification system,
traits that stem from a
common evolutionary ancestor.
Linnaeus of course didn't
know jack about evolution.
Darwin wouldn't come around
for another 100 plus years,
but he intuited that some traits
were more important than others.
For instance he was struck by the fact
that reproductive apparatus seemed
to be a good way of classifying plants.
He also caused a bit of a scandal
by classifying class mammalia
based on the female abilities
to produce milk from their nipples
because apparently that was
pretty racy stuff back then.
In his lifetime when asked
catalogued roughly 7700 plants
and 4400 animals.
He published his classifications
in a catalogue called Systema Naturae
which by the time he wrote
its 12th edition was 2300 pages long.
In the meantime Linnaeus
actually adopted a personal motto
God created, Linnaeus organized.

Czech: 
Dle této definice by ptáci byli
více příbuzní s motýly než s plazy,
protože ptáci i motýli
mohou létat.
Ale Linné měl talent
a skvěle zvládal
vybrat právě ten
správný stejný znak
pro svůj klasifikační systém.
Znaky pocházející
od evolučních předchůdců.
Linné samozřejmě
o evoluci nic nevěděl.
Darwin přišel se svou teorií až o sto let
později, ale Linné tušil,
že některé znaky 
jsou důležitější než ostatní.
Například ho napadlo,
že je dobrý nápad klasifikovat rostliny
podle rozmnožovací soustavy.
Způsobil také skandál svým
řazením savců podle schopnosti samic
živit mláďata mlékem 
prostřednictvím bradavek,
protože v té době to
nebylo společensky vhodné.
Za svůj život Linné zařadil
zhruba 7700 rostlin a 4400 zvířat.
Svá řazení publikoval v katalogu
Systema Nature,
jehož dvanácté vydání mělo 2300 stran.
Mezitím si Linné osvojil motto:
„Bůh stvořil, Linné zařadil."

Korean: 
새는 파충류보다 나비에 더 가깝게 연관되어 있었지요
왜냐하면 새와 나비 모두 날 수 있으니까요
하지만 린네는 이 방법에 대해 좋은 입장을 보였고
그의 분류 체계를 위해
실제적인 상동 특성을 선택하는
방법을 진행하려고 했습니다
일반적인 진화적 조상으로부터 비롯된 특성들
물론 린네는 진화론에 대해
전혀 몰랐습니다
Darwin은 100년이 지나도 안 나타나거든요
그러나 그는 몇몇 특성들이 다른 것보다
더 중요하다는 것을 암시했습니다
예를 들어, 그는 생식 기관이 식물을
분류하는 좋은 방법인 것 같다는 사실에
충격을 받았습니다
이어서 린네는 유두에서 우유를 생산하는
여성의 능력에 기초한 유방 등급의 분류가
꽤나 매력적으로 보여서 분류했는데
파문을 일으켰지요
어떻게 그런 짓을 했냐고 말이죠
린네는 그의 일생에서
7700종의 식물과 4400종의 동물을 분류했습니다
그는 그의 분류 카테고리를
12번째 기념으로 Systema Nature이름으로 출판했는데
그것은 무려 2300장이었습니다
그 동안, 린네는 실제로 개인적인 모토를
"신이 창조하고, 린네가 조직했다."라고 했습니다

Bulgarian: 
И според тази дефиниция птиците ще са
по-близки родственици на пеперудите, отколкото на влечугите,
понеже и птиците, и пеперудите могат да летят.
Но Линей е имал добро виждане
за тези неща и успявал да
избира реални хомологни белези
за своята класификационна система.
Белези, които произхождат от общ еволюционен прародител.
Линей, разбира се, не е подозирал
за еволюцията.
Дарвин се появява едва след 100 години.
Но интуитивно е знаел, че някои белези са по-важни от други.
Например се натъкнал на факта, че
репродуктивният апарат изглеждал
добър начин да класифицираш растения.
Предизвикал е и малък скандал
като класифицира бозайниците според
способността на женските да произвеждат мляко в гърдите си,
защото това било много расистко тогава.
През целия си живот Линей е каталогизирал около
7700 растения и 4400 животни.
Публикувал е своята класификация в каталог
със заглавие Systema Nature, който при преиздаването му
за 12-ти път бил с обем 2300 страници.
Междувременно, Линей си съставя
лично мото: "Господ е създал, Линей е подредил."

English: 
Although taxonomy has come
a long way since Linnaeus,
we still use a bunch of the
conventions that he invented.
For instance we still
arrange things into taxa
or groups of organisms
and we still use the
same taxa as Linnaeus,
kingdom, phylum, class, order,
family, genus and species.
We also still Linnaeus convention
of binomial nomenclature,
using a unique two part
name for every species,
the genus and its species name
in Latin or sort of Latinish.
This practice actually started
back in the middle ages
when educated people were
expected to know Latin.
We know a lot less Latin now,
but we know a lot more about evolution
which Linnaeus didn't.
And we have technologies
like genetic testing
to classify relationships
between organisms
and yet we still use Linnaeus
morphology based system
because genetic evidence
generally agrees with classifications
that are made based on structure and form.
However because there was a lot of life
that Linnaeus had no idea about,
we had to stick a new taxa
above Linnaeus kingdom,
we call it domain

Czech: 
Přestože systém taxonomie
urazil dlouhou cestu od doby Linného,
dnes stále používáme mnoho pravidel,
která vymyslel.
Například stále řadíme organismy do
taxonů, skupin organismů,
a stále používáme
stejné taxony jako Linné.
Říše, kmen, třída, řád, čeleď, rod a druh.
Také používáme Linného pravidlo
biologické nomenklatury,
kdy používáme
dvojjmenný název pro každý druh,
latinské rodové a druhové jméno
v latině či latinsky znějící.
Tento způsob vznikl ve středověku,
kdy vzdělaní lidé museli umět latinsky.
Dnes už latinsky nemluvíme, 
zato víme více o evoluci více než Linné.
A také máme genetické testy
k určení vztahů mezi organismy
a přitom stále užíváme
Linného systém založený na morfologii,
protože genetické důkazy
obecně platí pro klasifikace
udělané podle podobnosti
struktury a tvaru.
Protože však bylo objeveno
spoustu organismů,
o kterých Linné nevěděl,
přidal se jeden taxon
nad Linného říši.

Portuguese: 
Apesar de a taxonomia ter 
avançado muito desde Linnaeus,
ainda usamos muitas das 
convenções que ele inventou.
A propósito ainda organizamos
as coisas em taxa
ou grupos de organismos, e ainda 
usamos as mesmas taxa que Linnaeus.
Reino, Filo, Classe, Ordem,
Família, Gênero e Espécie.
Ainda usamos a convenção de
nomenclatura binomial de Linnaeus
usando um nome único constituído
de duas parte para cada espécie,
o gênero e o nome da espécie em Latim,
ou algo similar a Latim.
Esta prática começou
na Idade Média,
quando as pessoas letradas
tinham que saber Latim.
Hoje sabemos muito 
menos Latim,
mas sabemos muito mais sobre evolução,
o que Linnaeus não sabia.
E temos tecnologias 
como testes genéticos
para classificar a relação 
entre os organismos,
e ainda assim usamos o sistema 
baseado em morfologia de Linnaeus,
porque evidências 
genéticas, em geral,
estão de acordo com as classificações
feitas com base na forma e estrutura.
Porém, como havia muita vida que
Linnaeus não tinha nem ideia,
tivemos que colocar um novo táxon acima
do Reino da classificação de Linnaeus.

Korean: 
분류학이 린네로부터 
오랜 시간을 지나왔음에도 불구하고
우리는 여전히 그가 발명한
수많은 관습들을 사용하고 있습니다
예를 들어, 우리는 여전히 분류군 또는
생물군으로 분류하고 우리는 여전히
린네와 동일한 분류군을 사용합니다
계, 문, 강, 목, 과, 속, 종
우리는 또한 여전히 린네의 관습법을 이용합니다
모든 종의 이름을 두 부분의 독특한 이름으로 구성된
"이명법"을 사용하고
속과 종의 이름을 라틴어나 라틴어와 같은
언어로 이름을 지어줍니다
이 관습은 교육 받은 사람들이
라틴어를 알 거라고 추정되는 중세 시대에 시작됐지요
우리는 라틴어를 훨씬 덜 알고 있지만
우리는 린네가 모르는 진화에 대해
훨씬 더 많이 알지요
그리고 우리는 유기체 간의 관계를 분류할
유전테스트 기술을 가지고 있습니다
그럼에도 불구하고 우리는 여전히
린네의 형태학 기반의 체계를 이용합니다
왜냐하면 유전적 증거는
일반적으로 구조와 형식에 기초한
분류이기 때문이지요
그러나 린네가 생각지 못한
많은 생물이 존재했기 때문에
우리는 린네의 계 위에 새로운 분류군을 붙여야했고

Bulgarian: 
Въпреки че таксономията е извървяла дълъг път след Линей,
все още използваме множество от установените от него практики.
Например все още подреждаме неща в таксони,
или групи от организми, и все още използваме
същите таксони като Линей:
царство, тип, клас, разред, семейство, род и вид.
Също така използваме бинарната номенклатура
на Линей, която използва уникално
съчетание от две имена за всеки вид:
рода и името на самия вид на латински –
или нещо като латински.
Тази практика всъщност започва от средновековието,
когато се е очаквало от образованите да знаят латински.
Сега знаем много по-малко латински,
но знаем много повече за еволюцията.
отколкото Линей.
И имаме технологии като генетично тестване
за класифициране на връзки между организми.
Но все пак използваме система, основана на
морфологията на Линей, защото генетичните доказателства
главно съответстват на класификации,
основани на структура и форма.
Обаче понеже Линей не е имал представа
от много от живите организми,
е трябвало да сложим още един таксон след царството на Линей.

Bulgarian: 
Наричаме го Надцарство (или Империя)
Това е най-обширната категория.
Надцарствата са Бактери, Археи и Еукариоти.
Бактериите и археите са прокариоти,
което означава, че генетичният им материал се носи
без да го обгръща ядро.
Докато еукариотите създават всички форми
на живот с ядро – това включва почти всичко,
за което мислиш, че е живот.
И доста от живота, за който не мислиш изобщо.
Може би изглежда глупаво това
прокариотите да имат две надцарства,
а всичко макроскопично да е само в едно.
И за доста време това не е било така.
Не сме ги разделяли на различни надцарства.
Дружали са си в едно надцарство, наречено Монера.
Но по-късно станало ясно, че бактериите,
които живеят почти навсякъде по Земята –
даже вътре в теб и дълбоко в земната кора,
и археите, които са още по-устойчиви от бактериите,
имат отделна еволюционна история.
Археите са по-близкородствени до еукариотите
и да, следователно, до мен и теб.
Те имат съвсем различни клетъчни мембрани
и ензимите, които използват за направата на РНК,
РНК-полимеразата, е много по-близка до нашата.
В надцарството Еукариоти,

Portuguese: 
Chamamos de Domínio e é tão amplo 
quanto você possa imaginar.
Estes domínios são Eubacteria,
Archaea e Eukaria.
Eubacteria e Archaea 
são procariontes,
que significa que o material 
genético fica no citoplasma,
não há núcleo ao redor,
enquanto o Eukaria é formado por todas
as forma de vida com núcleo,
e isso inclui quase tudo que 
você possa imaginar como vida,
e muita da vida que 
você nem imaginaria.
Pode parecer que, uma vez que toda a
vida macroscópica está em um domínio,
é meio estúpido dar aos
procariontes dois.
E por muito tempo não os dividimos
em domínios diferentes.
Eles ficam em um único domínio
chamado Monera.
Mais tarde ficou claro que as bactérias,
que vivem em todo lugar na Terra,
incluindo dentro de você e
na crosta terrestre,
e as arqueias, que são ainda mais
duras na queda que as bactérias,
tem histórias evolutivas diferentes.
Archaea está relacionada 
mais de perto com os eucariontes,
sim, comigo e contigo.
Elas têm membranas 
celulares bem diferentes,
e as enzimas usadas para 
fazer RNA, a RNA polimerase,
é bem parecida com a nossa.
Sob o domínio Eukaria,

English: 
and it's as broad as you can get.
So domains are bacteria,
Archaea and Eukarya.
The bacteria and the
Archaea are prokaryotes
meaning that their genetic material
goes commando with no
nucleus to enclose it,
while the Eukarya make up all
of the life forms with a nucleus
and include pretty much all of the life
that you think of as life
and quite a lot of the life
that you don't think about at all.
It might seem like
since all macroscopic
life only gets one domain,
it's kind of silly to
give prokaryotes too.
And for a long time
we didn't, we didn't divide
them up into different domains.
They hung out together in a
single domain called Monera,
but it later became clear that bacteria
which live pretty much everywhere on Earth
including inside of you and
deep in the Earth's crust
and Archaea which are even more hardy
than bacteria have distinct
evolutionary histories.
Archaea being more closely
related to eukaryotes
and yes thus me and you,
they have totally different cell membranes
and the enzymes that
they used to make RNA,
their RNA polymerase
is much more like ours.
Under the domain Eukarya

Czech: 
Říkáme jí doména
a je velice obsáhlá,
Domény jsou: 
bakterie, archea a eukaryota.
Bakterie a archea jsou prokaryota,
tedy jejich genetický materiál
není obalen jádrem,
zatímco eukaryota zahrnují
všechny organismy s jádrem,
tedy skoro každý organismus,
který si představíte.
A také to, co si ani nepředstavíte.
Zdá se být hloupé,
že zatímco veškerý
mikroskopický život má jednu doménu,
prokaryota mají dvě.
Dlouhou dobu to tak nebylo.
Nedělili jsme je na dvě domény.
Patřili do domény monera.
Ale později bylo jasné,
že bakterie žijící všude po světě,
včetně ve vás a hluboko
pod zemskou slupkou,
a archea, odolnější,
mají odlišnou evoluční historii.
Archea jsou více příbuzní eukaryotům,
tedy i mně nebo vám.
Mají odlišné buněčné membrány
a enzymy tvořící RNA,
RNA polymeráza, 
je podobná té naší.

Korean: 
우리는 그것을 "역"이라 부릅니다
그리고 역은 여러분이 얻을 수 있는 것만큼 넓습니다
그 역은 세균, 고세균, 진핵생물입니다
세균과 고세균은 원핵생물이에요
그들의 유전물질은 핵을 둘러싸는
막을 가지지 않고 돌아다니지요
반면에 진핵생물은 핵을 가지고 있는
모든 생물체들을 구성하고
여러분이 생각하는 생명체의 전부를
그리고 여러분이 전혀 생각하지 않는 
많은 생명체를 포함합니다
모든 미생물이 단지 하나의 영역에서 시작하기 때문에
원핵생물에게 두 그룹을 주는 것은
어리석은 것처럼 보일 수 있습니다
그래서 오랫동안 우리는 그러지 않았습니다
우리는 그들을 다른 역으로 나누지 않았지요
그들을 하나의 역으로 묶어놓고 "모네라"라고 불렀습니다
하지만 나중에 세균들이
여러분의 몸 속과 깊은 지각 속을 포함해서
모든 곳에서 꽤 많이 살았다는 것과
고세균이 세균보다 견고하고 눈에 띄는
진화 역사를 가진다는 것이 명확해졌지요
고세균은 진핵생물과 더 가까운 연관이 있었습니다
네, 마치 여러분과 저처럼 말이죠
고세균은 완전히 다른 세포막을 가졌지만
RNA를 만드는데 사용하는 효소
즉, RNA중합효소는 우리랑 많이 닮았습니다
진핵생물 역 이름 아래에

English: 
which is by far the most interesting
and even occasionally adorable domain,
we have kingdoms protista, fungi, plantae
and animalia.
Our scientists have settled
on these four for now,
but these are categories
that are a human creation
but there are good reasons
for that human creation.
The unscientific truth
is that we looked at life
and divided it up based on what we saw,
so we were like well protist
are single celled organisms
so they are very different
from the rest of the domain
and plants get their energy from the sun
and fungi look and act
very different from plants
and animals and you know we
already know what animals are
so they have to get their own kingdom
and those scientists are
sometimes loath to admit it.
That system of just looking
and dividing things up actually
worked pretty well for us.
Not perfectly but pretty well.
There's a reason why this worked so well,
evolutionarily there
are actual categories.
Each of these kingdoms is a
huge branch in the tree of life.
At each branch an
evolutionary change occurred
that was so massively helpful
that it spawned a vast
diversity of descendants.

Bulgarian: 
което е най-интересното и
даже понякога очарователно надцарство,
имаме царствата Протисти, Гъби, Растения и Животни.
Учените са се спрели на тези четири засега.
Но това са категории, измислени от човека.
Но има добри причини зад тях.
Ненаучната истина е, че сме разгледали живота
и сме го разделили на тази основа.
Мислели сме си: "Тези протисти са едноклетъчни
организми, така че са доста различни
от останалите в надцарството. Растенията
получават енергия от слънцето, а гъбите изглеждат
и действат много различно от растенията и животните.
И знаем вече какво са животните.
Затова трябва да си имат собствено царство."
И понякога тези учени се страхуват да признаят,
че система, изградена само върху наблюдение
и разделяне на неща, е сработила доста добре за нас.
Не перфектно, но доста добре.
Има причина защо това е сработило добре.
Еволюционно погледнато това са реални категории.
Всяко от тези царства е огромен клон
от дървото на живота.
На всеки клон се е случила еволюционна промяна,
която е била толкова мощна, че е породила
голямо разнообразие от потомци.

Portuguese: 
que é o mais interessante e
ocasionalmente adorável domínio,
Temos os Reinos Protista, 
Fungi, Plantae e Animalia.
Os cientistas ficaram 
com estes quatro,
e essas são categorias
criadas pelos humanos,
mas há boas razões 
para esta criação.
A verdade não científica 
é que olhamos para a vida,
e a dividimos de acordo 
com o que vemos.
E aí dizemos: "Prostistas são
organismos unicelulares,
e muito diferentes do 
restante do domínio,
as plantas pegam energia do sol,
e os fungos parecem e agem muito diferente
das plantas e dos animais,
e como já sabemos o que são os animais,
ele tem que ter seu próprio reino."
E estes cientistas 
detestam admitir isso,
mas este sistema de apenas 
observar e dividir as coisas,
na verdade funciona 
muito bem para nós.
Não perfeitamente, 
mas muito bem.
Mas há uma razão pela 
qual isso funciona tão bem.
Em se tratando de evolução
existem sim categorias.
Cada um desses reinos são um ramo
gigante na árvore da vida.
Em cada ramo uma mudança
evolutiva ocorreu,
e ela foi tão boa que se espalhou para
uma vasta diversidade de descendentes.

Czech: 
Doména eukaryota,
ta nejvíce zajímavá
a občas roztomilá doména,
má říše: protisté, houby,
rostliny a živočichové.
Vědci se na těchto čtyřech shodli,
tyto kategorie vytvořili lidé,
ale měli pro to dobré důvody.
Nevědecká pravda je,
že jsme je dělili podle pozorování.
Například protisté
jsou jednobuněční,
tedy odlišní od zbytku domény,
rostliny získávají energii ze slunce
a houby se chovají jinak
než rostliny a živočichové,
no a živočichy znáte,
takže mají vlastní říši.
Vědci občas neradi přiznávají,
že systém založený na pozorování
nám vlastně dobře slouží.
Ne dokonale, ale docela funguje.
A je k tomu důvod.
Z perspektivy evoluce
skutečně existují kategorie.
Každá z těchto říší je
jedna velká větev stromu života.
V každé větvi proběhla
evoluční změna tak ohromně užitečná,
že pomohla vzniknout
mnoha rozdílným potomkům.

Korean: 
그러니깐 가장 흥미롭고 심지어
가끔은 사랑스러운 역 아래에
원생생물계, 균류계, 식물계, 동물계가 있습니다
현재, 과학자들은 지금처럼 네 계로 고정시켰습니다
하지만 이 카테고리는 인간의 창작물일 뿐입니다
그렇지만 인간의 창작물을 사용하는 좋은 이유는 많죠
비과학적 진실은 우리가 삶을 바라보고
우리가 본 것을 바탕으로 나눈 것입니다
그래서 우리는 "좋아, 원생생물은 하나의 세포로
이루어진 유기물이어서
그들은 다른 역과 다르고
식물은 태양으로부터 에너지를 얻고
균은 식물과 동물과 행동이 매우 다르고
동물은 우리가 알다시피 그런 존재이고
그래서 모두 각각의 계에 속하는 거네."
과학자들은 때때로 그것을 인정합니다
왜냐하면 단지 바라보는 것과 나누는 것이
실제로 우리에게 꽤 유용하게 작용하거든요
완벽하지 않지만 꽤 잘 된다구요
왜 잘 작용하는지에 대한 근거는 있습니다
진화론적으로 실제적인 카테고리가 있습니다
각각의 계는 "생명의 나무"의
커다란 가지입니다
각 가지에서 진화적 변화가 발생하고
그 변화가 매우 거대한 규모로
다양한 계통의 발생을 일으키도록 도와주지요

Portuguese: 
Plantas, ou Plantae, são os autótrofos
do domínio Eukaria.
Autótrofo significa que eles produzem
seu próprio alimento
por fotossíntese, claro.
Sua parede celular de celulose
e o cloroplasto
dão a eles uma diferença distinta das
outras formas de vida multicelulares.
Há dois outros tipos de trofos.
Os heterótrofos, que adquirem energia
comendo outros organismos,
e os quimiotróficos, que são
bem estranhos,
aparecem apenas 
em bactérias e arqueias,
e retiram energia 
de reações químicas.
O reino Protista é estranho porque contém
tanto autótrofos quanto heterótrofos.
Alguns protistas podem fazer fotossíntese
enquanto outros comem organismos.
Protistas são um monte 
de estranhos
organismos eucariontes
unicelulares
que podem ou não estar 
relacionados pela evolução.
Os cientistas ainda 
tentam entender.
Alguns são parecidos com 
plantas, como as algas.
Outros parecem animais,
como as amebas.
E outros com fungos, como
os micetozoários.
Os protistas são uma daquelas áreas cinzas
que eu mencionei antes,
portanto não se surpreenda se quando
ensinar isso para seus estudantes,
houver mais de quatro 
reinos no eukaria.

Bulgarian: 
Растения, или Plantae, са автотрофите
от царство Еукариоти.
Автотрофи означава, че могат да се изхранват сами,
разбира се чрез фотосинтеза.
Техните целулозни клетъчни стени
и хлоропласти ги отличават
от всички други многоклетъчни организми.
Има два други вида трофи.
Хетеротрофи, които получават енергия,
като ядат други организми.
И хемотрофи, които са странни и луди
и ги има само при бактериите и археите.
Те получават енергията си от химикали.
Царство Протисти е странно,
понеже съдържа и автотрофи, и хетеротрофи.
Някои протисти могат да фотосинтезират,
докато други ядат живи неща.
Протистите са главно група от странни
еукариотни едноклетъчни организми,
които могат да са, могаат и да не са
свързани еволюционно.
Учените все още се опитват да го осмислят.
Някои са подобни на растенията като водораслите.
Някои приличат повече на животните като амебата.
А някои са подобни на гъбите като слузестите плесени.
Протистите са една от тези непонятни зони,
за които ти казвах, така че не се учудвай,
ако след време като вече
ти преподаваш на своите студенти по биология, да има повече
от 4 царства при Еукариотите.

English: 
Plants or plantae are the
autotrophs of the domain Eukarya.
Autotrophs meaning
that they can feed themselves
through photosynthesis Of course.
There's cellulose based cell walls
and chloroplasts giving
them a distinct difference
from all other multicellular life.
There are two other sorts of trophs.
There's the heterotrophs
which get their energy
by eating other organisms
and the chemotrophs which are weird
and crazy and only show
up in bacteria and Archaea
and they get their energy from chemicals.
Now the kingdom protista is weird
because it contains both
autotrophs and heterotrophs,
Some protist can photosynthesize
while others eat living things.
Protists are basically
a bunch of weird eukaryotic
single celled organisms
that may or may not be
evolutionarily related to each other.
Scientists are still
trying to figure it out,
some are plant like, like algae,
some are more animal like, like amoebas
and some are fungus like, like slime mold.
Protists are one of those gray areas
I was telling you about,
so don't be surprised if by the time
you're teaching this to
your biology students
there are more than four
kingdoms in Eukarya.

Korean: 
식물,  혹은 식물계는 진핵생물 중에서
독립 영양 생물입니다
독립 영양 생물이란 광합성을 통해
스스로 양분을 공급하는 생물을 뜻합니다
식물의 셀룰로오스는 세포벽을 구성하고
엽록체는 다른 다세포 생물과는
구별되는 생김새를 만들어줍니다
영양 생물에는 두 종류가 있어요
우선 종속 영양 생물이 있는데
다른 유기체를 먹음으로써 에너지를 얻습니다
화학 합성 생물은 이상하고 미쳤습니다!
세균과 고세균에서만 보이는 애들인데요
화학물질로부터 에너지를 얻습니다
원핵생물계는 이상해요
왜냐하면 독립영양생물과 종속영양생물 
둘을 모두 포함하거든요
어떤 원핵생물은 광합성을 할 수 있습니다
다른 애들이 생물체를 먹는 거에 반해서 말이죠
원핵생물은 근본적으로
서로와 관련이 있거나 없을 수도 있는
괴상한 집단의
단세포 진핵생물입니다
과학자들은 계속해서 밝히려고 노력 중이에요
어떤 것은 조류와 같이 식물의 특징이 있고
어떤 것은 아메바와 같이 동물의 특징이 있고
어떤 것은 곰팡이와 같이 균의 특징이 있습니다
원핵생물계는 하나의 애매한 역입니다
제가 말해줬을 겁니다, 놀라지 말라구요!
만약 여러분이 이런 분야의 생물학을
학생들에게 가르치고 있을 때,
진핵생물에는 4 계보다 많은 계가 있을 겁니다

Czech: 
Rostliny jsou autotrofní organismy
domény eukaryota.
Autotrofní znamená,
že si sami vytváří potravu,
fotosyntézou, samozřejmě.
Jejich celulózové buněčné stěny
a chloroplasty je odlišují od ostatních
mnohobuněčných organismů.
Existují další dvě trofie.
Heterotrofní organismy,
získávající energii
pojídáním jiných organismů.
Chemotrofie, 
která je zvláštní a bláznivá
a vyskytuje se pouze u bakterií a archea
a energii získává z chemických látek.
Říše protisté je zvláštní,
obsahuje autotrofy i heterotrofy.
Někteří umí fotosyntetizovat,
zatímco jiní požírají jiné organismy.
Protisté jsou skupina jednobuněčných 
eukaryotických organismů,
které nemusí být 
z pohledu evoluce nijak příbuzné.
Vědci se to stále snaží zjistit.
Někteří jsou podobní rostlinám,
třeba řasy.
Měňavky se více podobají
živočichům.
Plísně jsou zase
asi jako houby.
Protisté jsou jedna z těch šedých zón,
o kterých jsem mluvil,
takže nebuďte překvapení,
že až tohle jednou budete učit své žáky,
bude v doméně eukaryota
více než čtyři říše.

Korean: 
균계! 우리가 알듯이 곰팡이입니다
버섯과 흑수병,  먼지버섯,  송로버섯
곰팡이, 누룩이 포함되지요
균계는 꽤 멋져요!
왜냐하면 식물처럼 세포벽을 가지고 있거든요!
하지만 셀룰로오스 대신에 
"키틴"이라는 탄화수소로 세포벽을 만듭니다
거대한 오징어의 부리와 같은 물질이에요
혹은 풍뎅이의 외골격을 이루는 물질이지요
왜냐하면 곰팡이는 동물과 같은 종속영양생물이어서
음식을 부숴서 영양분을 재흡수하는
효소를 가지고 있습니다
하지만 곰팡이는 움직이지 않기 때문에
소화를 위한 배가 필요하지 않지요
이들은 어디에서 무엇을 소화하든 간에
그저 위로 성장해요
그냥 엄청 편한 거지요!
이제 마지막으로 동물계입니다!
우리 스스로 발견한 사랑스러운 계!
100% 사랑스러운 유기체가 들어있지요
동물들은 항상 다세포입니다
우리는 종속영양생물이고
양분을 생산하지 못하기 때문에
사냥을 하는데 많은 시간을 보냅니다
그리고 대부분의 동물은 움직일 수 있어요
적어도 우리 일생의 몇 단계에서 말이죠
대부분의 동물은 발생단계에서
2개 혹은 3개의 배엽이 발달합니다

English: 
Fungi which are the funguses.
They include mushrooms
and Smuts and puff balls
and truffles and molds and yeasts
and they're pretty cool
because they have cell walls like plants,
but instead of being made of cellulose
they're made of another
carbohydrate called chitin,
which is also what the beak
of a giant squid is made of
or the exoskeleton of a beetle.
Because fungi are
heterotrophs like animals
they have these sort of digestive enzymes
that break down their
food and get reabsorbed,
but they can't move,
so they don't require a
stomach for digestion.
They just grow on top of
whatever it is they're digesting
and digest it right where it
is which is super convenient.
And finally we have kingdom Animalia
which is the lovely Kingdom
that we find ourselves.
And 100% of adorable organisms in animals
are multicellular always,
we are heterotrophic,
so we spend a lot of
time hunting down food
because we can't make it ourselves
and almost all of us can move
at least during some
stage of our life cycle
and most of us develop either
two or three germ layers
during embryonic development.

Czech: 
Houby, to jsou prostě houby.
Obsahují hřiby, pýchavky,
holubinky,
lanýže, plísně a kvasinky.
Jsou super, 
protože jejich buněčná stěna
je podobná rostlinné,
ale místo celulózy
obsahují uhlovodík chitin.
Z toho samého je tvořen
zobák olihně velké
nebo vnější kostra brouků.
Houby jsou heterotrofní,
jako živočichové,
mají trávicí enzymy
na trávení jídla,
aby získaly živiny,
ale nehýbají se,
takže nepotřebují 
k trávení žaludek.
Rostou přímo na tom,
co požírají,
a tráví to přímo v tom místě.
Velmi výhodné.
A nakonec říše živočichové.
Roztomilá říše,
ve které jsme i my
a všechny roztomilé organismy.
Živočichové jsou mnohobuněční, vždy.
Jsme heterotrofní,
spoustu času trávíme
lovem jídla, 
protože si ho sami nevyrobíme,
a skoro všichni se pohybují.
Alespoň v jisté fázi našeho života.
Většina z nás měla dvě
či tři vrstvy buněk
během embryonálního vývoje.

Portuguese: 
Fungi, são, você sabe, os fungos.
Inclui os cogumelos, o fungo carvão,
os puffballs,
as trufas, o bolor e as leveduras.
E eles são muito bacanas, porque têm
paredes celulares como as plantas,
mas ao invés de serem de celulose,
são feitas de outro 
carboidrato chamado quitina.
Que é também do que o bico
da lula-gigante é feito,
ou o exoesqueleto 
de um besouro.
Os fungos são heterótrofos,
como os animais,
eles tem um tipo de 
enzima digestiva
que quebra a comida 
que é absorvida.
Mas eles não se movem, portanto não
precisam de um estômago para digestão.
Eles crescem em cima daquilo
que estão digerindo,
e fazem a digestão ali mesmo,
muito conveniente.
E finalmente temos 
o reino Animalia,
que é o adorável reino 
em que nos encontramos,
assim como 100% dos
organismos adoráveis.
Os animais são sempre
multicelulares.
Somos heterótrofos e por isso gastamos
muito tempo caçando comida,
porque não conseguimos produzi-la
por nós mesmos.
E a maior parte 
de nós se move.
Pelo menos em algum estágio
do nosso ciclo de vida.
E a maioria desenvolve dois ou três
camadas germinativas
durante o desenvolvimento 
embrionário.

Bulgarian: 
Царство Гъби – знаеш какво е.
Включва различни видове – гъби, паразитни гъби, пърхутки,
трюфели, плесени и дрожди.
Те са доста яки, защото имат клетъчни стени
като растенията, но вместо от целулоза,
са направени от друг въглеводород, наречен хитин.
От същото е направена муцуната на
гигантската сепия или екзоскелета на бръмбара.
Гъбите са хетеротрофи като животните.
Имат от тези ензими, които разграждат
храната и реабсорбират,
но не могат да се движат, затова нямат нужда
от стомах за храносмилане.
Те просто растат върху каквото им падне.
Те смилат и разграждат, където се намират.
Супер удобно.
Накрая имаме царство Животни,
което е прекрасно царство, в което се намираме ние
и 100% от очарователни организми.
Животните са многоклетъчни, винаги.
Ние сме хетеротрофи, затова прекарваме много време
в преследване на храна, тъй като не можем да си я създадем сами.
И почти всички от нас могат да се движат
поне през една част от цикъла на живота.
И повечето от нас развиват 2 или 3 зародишни пласта
през ембрионалното развитие.

Czech: 
Tedy pokud nejste houba.
Jak jsem řekl, užíváme tento
taxonomický systém
k popisu společných předků
a evoluční historie organismu.
Když se podíváte na fylogenetický strom,
poznáte, že jsme více podobní
myším než rybám
a více rybám než octomilkám.
Takže si vybereme organismus
a budeme jej sledovat taxony
od říše po druh,
abychom viděli, jak to funguje.
Například tuhle kočičku,
protože vím, že by se jí to líbilo.
Ahoj kočko.
Kočky mají buňky s jádrem
a organely obklopené membránami,
jsou mnohobuněčné a heterotrofní,
mají tři vrstvy buněk jako embrya,
takže patří do říše živočichové.
Jejich mícha vede zády,
je chráněná obratli 
a ploténkami páteře,
mají ocas, který však nekončí
análním otvorem
jako třeba u červů,
za což jsem rád.
(smích)
To je tedy řadí mezi strunatce.
Kočičce se to nelíbí,
takže ji dám dolů.
Kočky navíc kojí.

Korean: 
기다려보세요. 여러분이 스폰지가 아닌 한
제가 말씀드린 것처럼
우리는 공통조상과 유기체의 진화론적 역사를
서술하기 위해 분류학 체계를 이용합니다
이 계통수를 보세요
여러분은 인간이 물고기보다 쥐와
가까운 연관이 있다는 것을 말할 수 있고
초파리보다 물고기와
가까운 연관이 있다는 것도 말할 수 있습니다
그래서, 우리가 어느 유기물을 고르고
분류군을 통해 모든 방법을 쫓아
계에서 종까지 어떻게 작용하는지 볼까요?
그래 이 고양이를 집어보죠
왜냐하면 그녀도 하고 싶어하는 걸 알기 때문이지요
안뇽!
고양이는 핵과 세포조직을 둘러싼
막을 가지는 세포들을 가지고
다세포생물이자 종속영양생물이고
발생초기에 3개의 배엽을 가지기 때문에
고양이는 동물계에 속합니다
등에는 척추뼈와 디스크 사이에
보호되는 척수가 있고
지렁이처럼 끝에 항문이 있는
꼬리를 가지고 있지 않고
그건 참 날 기쁘게 만드네
(웃음)
고양이는 척삭동물문에 들어가지요
고양이는 확실히 이렇지 않으니깐
어서 얘를 내려줘야겠어요
고양이는 젖을 분비합니다

Portuguese: 
Espere.
Não se você for um porífero.
Como eu disse, 
usamos o sistema taxonômico
para descrever ancestrais comuns e a
história evolutiva de um organismo.
Olhando para a 
árvore filogenética,
você pode dizer que os humanos são mais
relacionados aos ratos que aos peixes.
E mais relacionados aos 
peixes que às moscas das frutas
O que você acha de 
escolhermos um organismo
e seguirmos por toda a classificação
pela taxa, de reino a espécie,
apenas para ver como funciona?
Eu sei, vamos pegar essa gatinha,
porque eu sei que ela vai gostar.
Olá gatinho!
Gatos tem células que 
têm núcleo,
organelas protegidas 
por membranas,
são multicelulares e heterótrofos,
e tem três camadas 
germinativas quando embriões.
Portanto estão no reino Animalia.
E eles tem uma medula
espinhal descendo pelas costas,
protegida por vértebras 
com discos entre elas,
e tem um rabo que não tem 
um ânus como em uma minhoca.
O que me deixa 
muito satisfeito.
(risos)
E isso o coloca no Filo dos Cordados.
O gato parece não gostar disso,
vou colocá-lo no chão.
A gata produz leite.

Bulgarian: 
Но почакай. Освен ако не си водна гъба.
Както казах, използваме таксономичната система,
за да опишем общото родословие и еволюционна
история на един организъм.
Като гледаш филогенетичното дърво,
можеш да кажеш, че хората са по-близки роднини
на мишките, отколкото на рибите.
И по-близки до рибите, отколкото
до винарките.
Какво ще кажеш да вземем организъм
и да проследим класификацията му
от царство до вид, за да видиш как работи?
Знам. Нека изберем това котенце,
защото знам, че ще ѝ хареса.
Здрасти, коте.
Котките имат клетки с ядро
и органели, оградени от мембрани.
Те са многоклетъчни и хетеротрофи.
Имат три зародишни слоя на клетките, когато са ембриони.
Затова са в царство Животни.
Имат гръбначен мозък, минаващ през гърба им,
защитен от прешлени и дискове между тях.
Имат опашка, която няма
дупка накрая като при червей,
за което много се радвам.
Това я слага в папката Хордови.
Котето явно не харесва това,
затова ще я пусна долу.
И котето има млечни жлези.

English: 
Wait for it unless you're a sponge.
So like I said we used
this taxonomic system
to describe the common ancestry
and evolutionary history of an organism.
Looking at the phylogenetic tree
you can tell that humans
are more closely related
to mice than we are to fish
and more closely related to
fish than we are to fruit flies.
So how about we pick an organism
and we follow it all
the way through the taxa
from Kingdom to species
just to see how it works.
I know.
Let's pick this kitty
because I know she'd like it.
Right cat.
So kitties have cells that have nuclei
and membranes around organelles
and they're multicellular
and heterotrophic
and have three germ layers of
cells when they're embryos,
so they're in the kingdom Animalia
and they have a spinal cord
running down their backs
protected by vertebra
and discs in between them
and they have a tail that
doesn't have a butt hole
at the end of it like a worm
which I'm really glad about.
And that puts her in the phylum Chordata.
Kitty clearly does not like this,
so I'm going to put her down now.
And the kitty lactates,

Czech: 
Mají mláďata jako třeba krávy,
místo aby kladly vejce jako slepice,
mají kožich a tři speciální 
malé kůstky v uchu,
které mají pouze savci.
Takže třída savci.
Je tedy více příbuzná krávě
než slepici.
Dobré vědět.
A jako i jiní savci s placentou,
kteří konzumují maso,
jako lasička, lasicovití,
a psi, psovití.
Kočky jsou v řádu šelmy,
čeleď kočkovití,
tito zástupci mají mrštná těla
a kulaté hlavy,
a kromě gepardů
umí zatahovat drápy.
Jsou menší než tygři a panteři,
proto patří do rodu felis.
A na úrovni druhů
už by popis byl hodně detailní,
takže řekněme, že víte,
co je to kočka.
Takže rodové jméno je catus.
Takže felis catus,
kočka domácí.
No, čiči. Takhle tě pohladím,
a pak dáme do pelíšku spinkat.
To bude roztomiloušké.

Bulgarian: 
Ражда малки като крава,
а не снася яйца като пиле.
И има козина и 3 специални малки костици
в ушите, които само бозайниците имат.
Тя е в клас Бозайници.
По-близък родственик е на кравата,
отколкото на пилето.
И както много от другите плацентни бозайници,
които ядат месо – като невестулки, порове
и кучета, сем. Кучета,
котките са разред Хищници.
И са от семейство Котки, Felidae,
Членовете му имат енергични тела и закръглени глави.
И с изключение на гепардите, имат прибиращи се нокти.
По-малки са от тигри и пантери,
което ги поставя в род Същински котки (Felis).
След това на ниво вид
описанието става наистина много подробно.
Да речем, че просто знаеш какво е котка.
Името на вида е Catus.
И погледни това: Felis catus.
Не, коте. Мога да имам цялото това.
Време ти е за възглавница и за дремване...
Не, бъди добро коте!

English: 
gives birth to young like a cow
instead of laying eggs like a chicken
and they have fur and
three special tiny bones
in their ears that only mammals have.
So they're in the class Mammalia,
so she's more closely related
to cow than to chicken.
Good to know.
And like a bunch of
other placental mammals
that eat meat like weasels, the mustelids
and dogs, the canines,
kitties are in the order carnivora
and they're in the cat family Felidae
whose members have live
bodies and roundish heads
and except for cheetahs retractable claws
and they're littler
than tigers and panthers
which puts them in the genus Felis.
And then at the level of the species
the descriptions get pretty dang detailed,
so let's just say that
you know what a cat is.
So the species name is catus.
I like it that Felis catus.
No kitty, I could have the whole thing
cross-stitched onto a
pillow for you to sleep on
and it would be cute.

Korean: 
소처럼 태어나지요
닭처럼 알을 낳지 않아요
털을 가지고 있고 포유동물만 가지고 있는
귓속의 3개의 특별한 뼈가 있습니다
따라서, 고양이는 포유류입니다
고양이는 닭보다는 소에 더 가깝겠네요
좋은 사실을 알아냈네요!
태반을 갖는 포유동물 집단처럼
족제비, 근육을 가지는 동물이나
개와 같이 고기를 먹습니다
고양이는 육식 동물에 위치하지요
그리고 고양이과 고양이에 위치합니다
거기의 구성원은 치타를 제외하고 
살아있는 몸과 둥근 머리
그리고 접을 수 있는 발톱을 가지고 있습니다
그리고 호랑이와 흑표범보다 작아서
펠리스 속에 속해요
종의 단계에 관해서
그 묘사는 꽤나  상세하게 설명되어 있습니다
이제 여러분이 아는 대로 고양이에 대해 말해보자구요
고양이는 케튜스 종이고
저기 보세요! 펠리스 카투스에요!
안 돼 고양이야, 나는 모든 것을 가질 수 있어
너가 잘 수 있게 배게를 가져오는 시간이야
잘 있어~

Portuguese: 
E seu parto é como o de uma vaca ao invés
de botar ovos como uma galinha.
Eles têm pelos e três pequenos 
ossos especiais no ouvido
que só os mamíferos tem.
Portanto estão na 
Classe dos Mamíferos,
e estão mais relacionadas com 
as vacas que com as galinhas.
Bom saber.
E como muitos outros mamíferos
com placenta que comem carne,
como as doninhas, os mustelídeos,
os cães e os caninos.
Os gatos estão na Ordem Carnivora
e estão na família dos felinos, Felidae,
cujos membros tem corpos esguios e
cabeças arredondadas
e, exceto pelo guepardo,
garras retráteis.
E eles são menores 
que tigres e panteras,
o que os coloca no gênero Felis.
E no nível das espécies, as descrições
ficam um tanto detalhadas,
portanto vamos simplesmente dizer que
você sabe o que é um gato.
O nome da espécie é catus.
E olhe aí, Felis catus.
Gatinho lindo, eu poderia
ter isso tudo.
É hora de um travesseiro
para você dormir.
Legendas por:
Eduardo Pavinato Olimpio
