
English: 
So today we're going to
talk about a topic that's
very central to the
idea of evolution,
and that's natural selection.
But before we get into that,
I want to talk about what
evolution isn't.
So evolution isn't when some
organism like this monkey
magically transforms
into a human.
And it's also not
when an organism
changes in some way when it's in
trouble, like a person growing
wings after jumping
off a building.
And I want to clarify
that this is not
what we're referring to
when we think of evolution.
And evolution is a process
that occurs to populations
of an organism, not
individual members.
And it occurs over
huge amounts of time,
and we're talking
millions and millions
of years for even small changes.
So natural selection
is one of the forces
that ultimately
drives evolution,
but what is natural
selection exactly?
Well, why don't we jump right
in and look at an example?
Let's say it's 10,000 years ago
and people survived by hunting
and gathering,
but they also have
to worry about being chased
around by wild animals.
So in order to
survive, these people

Czech: 
Dnes se budeme zabývat tématem, které je 
klíčové pro celou myšlenku evoluce,
a tím je přirozený výběr.
Ale než se k tomu dostaneme, 
tak chci vysvětlit, co evoluce není.
Evoluce není, když se nějaký organismus
jako třeba tato opice,
magicky promění v člověka.
Stejně tak ne, když se nějaký organismus 
nějak změní, když se dostane do problémů,
jako člověk, kterému by narostla křídla 
po tom, co skočí z budovy.
Chci ujasnit, že tohle není to, 
co nazýváme evolucí.
Evoluce je proces, který se děje 
v celé populaci organismů,
ne v jednotlivých jejich členech,
a potřebuje skutečně dlouhý čas.
Mluvíme o miliónech a miliónech let, 
které je zapotřebí i jen pro malou změnu.
Přirozený výběr je jednou z hybných sil 
evoluce, ale co to vlastně je?
Proč se rovnou nepustit do vysvětlení 
na konkrétním příkladu.
Řekněme, že před 10 000 lety 
lidé přežívali díky lovu a sběračství,
ale stejně tak se museli bát, že se sami
stanou kořistí pro divokou zvěř.

Czech: 
Aby přežili, museli si umět najít jídlo,
ale museli také umět utéct před predátory.
Řekněme, že jeden z těchto lidí 
má speciální genetickou výbavu
a má trochu delší nohy než ten druhý.
Tyto dlouhé nohy mu zajišťují výhodu,
protože jsou delší a může tak běžet
dvakrát rychleji než všichni ostatní.
Díky tomu má větší pravděpodobnost, že 
přežije, když na něj zaútočí třeba medvěd.
To též znamená, že člověk s delšíma nohama
se s větší pravděpodobností dožije věku,
kdy je dostatečně starý, aby si našel 
partnera a měl s ním děti,
které budou mít také dlouhé nohy, 
protože to bude v jejich genetické výbavě.
Jelikož má větší šanci než kdokoliv jiný, 
že bude mít děti, po nějaké době
ponese tento znak 
čím dál větší procento populace.
Podívejme se teď na tuto teorii 
do většího detailu.
Řekněme, že na světě žije šest lidí 
a dva z nich mají delší nohy než ostatní.
Řekněme, že ti s delšíma nohama mají 
50% šanci na přežití a rozmnožení se,

English: 
need to be able to find food.
But they also need to be able
to escape from predators.
Well, let's say that one
of the people of these two
has a special
genetic trait and has
slightly longer legs
than the other guy.
Now, these longer legs
put him at an advantage,
because his legs are
longer and he can run,
let's say two times as
fast as everyone else.
And because of this, he's
more likely to survive
when a predator like this
bear chases him down.
So what this also means is
that the guy with the long legs
is more likely to reach an
age where he's old enough
to find a mate, reproduce, and
have children who would also
have this special
trait of longer legs
because it's genetic.
And because he's more likely to
have kids than everyone else,
over long periods of time soon
more and more of the population
will have this special trait.
Now, let's look at this idea
again but a little more deeply.
And let's say there are
six people in the world
and two of them have longer
legs than everyone else,
And let's say that the
ones with the longer legs
have a 50% chance of
surviving and reproducing

English: 
while the shorter-legged
people have
only a 25% chance of
surviving and reproducing.
So that means one of our
two long-legged people
and one of our four
short-legged people
here will reach an age
where they can reproduce,
so now these people who survived
will each have four children.
And naturally, these children
will resemble their parents.
And the children of
long-legged people
will also have long
legs, and the children
of short-legged people
will have short legs.
So now in our next
generation, we
have four people with long
legs and four with short legs.
And you can already see
that more of the population
has long legs than
when we started.
But let's take it another
generation further.
So half of our
long-legged people
will reproduce, whereas only
1/4 of our short-legged people
will reproduce.
And this means that by
our third generation,
we'll have eight
long-legged kids
and only four short-legged ones.
Now, if we number
our generations,
generations one,
two, and three, we
can see that in generation
one, 33% of the population
was long legged.

Czech: 
kdežto ti s krátkýma noha mají jenom 
25% šanci na přežití a rozmnožení se.
To znamená, že jeden ze dvou dlouhonohých 
a jeden ze čtyř krátkonohých lidí
dosáhnou věku, kdy se můžou rozmnožovat.
Ti, kteří přežili, budou mít čtyři děti 
a ty se budou přirozeně podobat rodičům.
Děti dlouhonohých rodičů 
budou mít také dlouhé nohy
a děti krátkonohých rodičů 
budou mít krátké nohy.
Máme v této populaci čtyři lidi 
s dlouhýma a čtyři s krátkýma nohama.
Už tady můžete vidět, že je v populaci 
více dlouhonohých lidí než na začátku.
Ale nakresleme si ještě další generaci.
Polovina z dlouhonohých lidí 
bude mít potomky,
kdežto krátkonohých lidí 
se dál rozmnoží pouze čtvrtina.
Ve třetí generaci tedy budeme mít osm 
dlouhonohých dětí a jen čtyři krátkonohé.
Když si očíslujeme naše generace 
jako generace 1, 2 a 3, můžeme vidět,
že v první generaci bylo 
33 % jedinců dlouhonohých,

Czech: 
ve druhé generaci jich bylo už 50 % a ve 
třetí bylo 67 % všech lidí dlouhonohých.
Protože speciální genetická výbava 
předurčující lidi mít dlouhé nohy
zvýšila těmto lidem šanci na přežití 
a na rozmnožení oproti krátkonohým lidem.
A to je celá podstata toho, 
jak přirozený výběr funguje.
Proč se tomu vlastně říká přirozený výběr?
Zůstaňme u našeho příkladu 
s krátkýma a dlouhýma nohama.
Slovo výběr se používá proto, 
že jeden znak je výhodnější než jiný
a "vybírá se", aby přešel 
do další generace častěji než ty zbylé.
Na druhou stranu se může výběr týkat 
i nevýhodných vlastností.
Pokud máme lidi, kteří mají 
velmi krátké nohy a běhají pomalu,
výběr bude působit proti těmto lidem 
a jejich vlastnosti nebudou
příliš často předávány potomstvu.
Slovo "přirozený" používáme, 
protože není nikdo konkrétní,
kdo fyzicky vybírá, které vlastnosti 
jsou dobré a které špatné.
Všechno se to točí kolem 
největší pravděpodobnosti přežití.

English: 
In generation two, 50% of the
population was long legged.
And by generation three, 67% of
our population was long legged.
And this is all because that
special trait of having longer
legs made those people more
likely to survive and reproduce
than those with
short legs, and this
is the crux of how
natural selection works.
So why is it called natural
selection in the first place?
Well, let's say with our example
of the short- and long-legged
people.
Now, we use the word
selection because one trait
is advantageous
over another and is
selected to be passed
on to future generations
more than other traits.
On the other hand,
selection can also
apply to a
disadvantageous trait.
If we have people who
have really short legs
and run really slowly,
then those people
will be selected
against and won't
pass on traits to
offspring as frequently.
Now, we use the word
natural because there
isn't an individual who's
physically selecting which
traits are good and
which ones are bad.
It all has to do with
whoever has the greatest
probability of surviving.
There's no one actually
doing the selecting

Czech: 
Nikdo krom přírody samotné 
výběr neprovádí.
Nakonec bych chtěl zdůraznit, 
že přirozený výběr se neuplatňuje
na získané vlastnosti.
Pokud otec naučí syna lovit 
a tím získá dítě větší šanci na přežití,
tak se nebude jednat o vlastnost, 
která bude podléhat výběru,
dokud nebude kódovaná geneticky 
a nebude se určitě přenášet na děti.
Proto říkáme, že přirozený výběr se 
uplatňuje pouze u dědičných vlastností,
přičemž dědičná vlastnost 
je jakákoliv genetická výbava.
Co jsme se v lekci naučili?
Prvně jsme si vysvětlili myšlenku 
přirozeného výběru a proč jsou vlastnosti,
které pomáhají organismu přežít, 
častěji přenášené do dalších generací.
Dále jsme si řekli, že evoluce, 
která je řízená přirozeným výběrem,
se dotýká populací a ne jednotlivců 
a vyžaduje velmi dlouhý čas.
Nakonec jsme se naučili, že výběr se týká 
pouze dědičných znaků, tedy těch,
které jsou geneticky kódované a které
se předávají z generace na generaci.

English: 
except nature itself.
Now finally, I just
want to point out
that natural selection
does not apply
to acquired characteristics.
If a father teaches
his son how to hunt
and this makes a child
more likely to survive,
that isn't a trait that's
selected for us since it's not
genetic and it's not absolutely
passed on to children.
So that's why we say that
natural selection only
applies to heritable traits,
with heritable traits being
any genetic trait.
So what did we learn?
Well, first we learned about
the concept of natural selection
and how traits that
help an organism survive
are more likely to get
passed on to offspring.
Next we learned that
evolution, which
is driven by natural selection,
occurs to populations, not
individuals, and occurs
over a huge period of time.
And finally, we learned
that natural selection only
applies to heritable
traits, ones
that are genetic and passed down
from generation to generation.
