
English: 
Days of Poetry in Sitges 
 CALM 
 HUSTLE AND BUSTLE 
 JOY
Yes, sorry, Sitges…
Yes, I think Sitges is an ideal place.
It has somehow influenced me.
What has influenced me is that saying 
that goes “live and let live”, you know?
So, listen, what about Sitges?
Because, here, 
all the environments are like gathered.
You can walk along the promenade, 
go to the old town,
to the neighbourhood of El Vinyet, 
to the beach, to the…
you go everywhere on foot, right?
And you see different scenes everywhere,
and the microclimate, the sky, 
the sunsets and all these typical things from Sitges.

Catalan: 
Sí, perdó, sí, Sitges...
Sí, jo, Sitges crec que és un lloc... ideal.
D’alguna forma m’influeix. 
M’ha influït allò que diuen, aquell «viu i deixa viure», no?
Doncs, escolta, i Sitges?
Perquè aquí hi ha tots els ambients com concentrats.
Vas al passeig, vas al barri antic, 
vas al Vinyet, vas a la platja, vas a…
a tot arreu vas caminant, no?
I a tot arreu veus escenaris diferents,
i el microclima, i el cel i les postes de Sol i totes aquestes coses sitgetanes.

Spanish: 
Días de Poesía en Sitges 
CALMA 
BULLICIO 
GOZO
Sí, perdón, sí, Sitges...
Sí, yo, Sitges creo que es un lugar... ideal.
De alguna forma me influye.
Me ha influido eso que dicen, 
eso de «vive y deja vivir», ¿no?
Pues, oye, ¿y Sitges?
Porque aquí están 
todos los ambientes como concentrados.
Vas al paseo, vas al casco antiguo,
vas al barrio del Vinyet, 
vas a la playa, vas a…
a todos lados vas andando, ¿no?
Y por todos lados 
ves escenarios diferentes,
y el microclima, y el cielo, 
y las puestas de Sol y todas esas cosas sitgetanas.

Catalan: 
Doncs Sitges ha estat sempre un pol d’atracció per la gent,
diguéssim, que se sentia 
exclosa d’altres ambients.
No només són gent exclosa per caràcter sexual,
sinó gent també exclosa per...
diguéssim, 
per la vocació artística, per exemple.
Els artistes són gent que són diferent dels altres, no?
I que, a vegades, hi ha llocs en què no 
estan tan compresos i aquí, a Sitges,
doncs sempre hi ha hagut aquest sentiment 
d’arrelament o d’això, de pol d’atracció.
I tot això també ha anat lligat, a més a més,
al fet que Sitges és un lloc
que està col·locat geogràficament
en un paisatge que és molt atractiu.
Aquest espai natural del Garraf
és zona rocallosa amb una part interior
i una zona marina o marítima.
Poder veure des d’un sol punt
 aquest mar immens,

English: 
Sitges has always been a centre of attraction 
for people who were
feeling excluded from other 
social circles.
We are not just talking 
about people excluded for their sexual orientation,
but also for 
their artistic vocation, for example.
Artists are people who feel different 
from the rest, isn’t that right?
And there may be places 
where they don’t feel understood,
and here, in Sitges,
there has always been 
this feeling of putting down roots.
And, in addition, 
everything is related
with the fact that Sitges 
is geographically set
in a very attractive landscape.
This natural space from El Garraf
is a rocky zone with an inner area
and a marine or maritime area.
Being able to see this immense sea,

Spanish: 
Pues Sitges siempre ha sido 
un polo de atracción para la gente,
digamos, que se sentía 
excluida de otros ambientes.
No tan solo es gente 
excluida por carácter sexual,
sino gente también excluida por…
digamos, 
por vocación artística, por ejemplo.
Los artistas son gente 
diferente a los demás, ¿no?
Y que, a veces, hay sitios 
donde no son tan comprendidos y aquí, en Sitges,
pues siempre ha habido este sentimiento 
de arraigo o de polo de atracción.
Y todo eso también ha ido ligado, además,
al hecho de que Sitges es un sitio
que está colocado geográficamente
en un paisaje muy atractivo.
Este espacio natural del Garraf
es zona rocallosa con una parte interior
y una zona marina o marítima.
Poder ver desde un solo punto
 este mar inmenso,

Spanish: 
estas rocas, 
estas plantas, este verdor...
Uno no se puede ir, porque la condición 
de ser es que somos de la naturaleza.
No podemos irnos de la naturaleza,
así como tampoco podemos volver.
Podemos recapacitar 
en la medida en que no la hemos destruido.
Lo poco que nos queda,
intentar volver a estar con ella 
y reconciliarnos y trabajar con ella.
Uno de los aspectos de Sitges 
ha sido el aglutinar todo tipo de personajes,
así… de fuera generalmente, ¿no?
Y esta gente ha venido a convivir,
a disfrutar de las oportunidades 
que el pueblo ofrece.
Claro, este pueblo, también…
siempre dicen que Sitges 
siempre está de fiesta.
Y, entonces, lo que ellos plantean, 
en pleno siglo XXI,
es una fiesta de la poesía 
en Sitges,

English: 
these rocks, these plants 
or this greenness from only one spot…
One cannot run away, because 
the condition of being is that we belong to nature.
We cannot run away from nature,
nor can we come back.
We can reconsider it in the sense that 
that we haven’t destroyed it.
We should try to reconcile 
with what little we have left,
and work with it.
One of the aspects of Sitges 
has been the agglutination of all types of personalities
who generally have come from abroad, 
you know?
And these people have come to 
live together with one another,
to enjoy the possibilities 
that the village brings.
Of course, this village is also…
it is said that there is always a 
party going on in Sitges.
And then, what they suggest, 
in the middle of the 21st century,
is a poetry festival in Sitges,

Catalan: 
aquestes roques, 
aquestes plantes, aquesta verdor…
Hom no pot marxar, 
perquè la condició de ser és que som de la naturalesa.
No podem marxar de la naturalesa,
així com tampoc no podem tornar-hi.
Podem recapacitar en el sentit que no l'hem destruïda.
El poc que ens queda,
hauríem d'intentar tornar a estar amb ella, 
conciliar-nos-hi i treballar amb ella.
Un dels aspectes de Sitges 
ha estat l’aglutinament de tota mena de personatges
vinguts de fora generalment, no?
I aquesta gent ha vingut a conviure,
a gaudir de les oportunitats que dona el poble.
Clar, aquest poble, també...
sempre diuen que Sitges sempre està de festa.
I llavors, el que ells plantegen, en ple segle XXI,
és una festa de la poesia a Sitges,

Spanish: 
cogiendo el topónimo, digamos, 
la ubicación, el sitio, «en Sitges»,
primera característica y segunda característica,
que no se trata de hacer un festival literario más, 
sino de hacer una fiesta diferente.
Es un pueblo extraordinariamente abierto,
que es muy receptivo y eso se nota.
El hecho de que sea 
una fiesta vivida cívicamente,
viendo que hay una batucada poética,
que las calles, 
los escaparates se llenan de poesía
es una manera de poder mostrar la singularidad
de esta Fiesta de la Poesía de Sitges.

English: 
using the toponym, the location, 
the place, “in Sitges”,
as the first characteristic; 
and the second characteristic being
the intention of not becoming 
another literary festival,
but a different kind of celebration.
It is an extraordinarily open village,
very receptive, 
and one can see that.
The fact that it is a civic party
with some kind of poetic batucada,
and that the streets 
and shop windows are full of poetry
is what let people 
see the singularity
of this Sitges Poetry Festival.

Catalan: 
agafant el topònim, diguéssim, 
la ubicació, el lloc, «a Sitges»,
primera característica i segona característica,
que no es tracta de fer un festival literari més, 
sinó de fer una festa diferent.
És una vil·la extraordinàriament oberta,
que és molt receptiva i això es nota.
Que el fet que sigui 
una festa viscuda cívicament,
veient que hi ha una batucada poètica,
que els carrers, els aparadors s’omplen de poesia
és una manera de poder mostrar la singularitat
 d’aquesta Festa de la Poesia de Sitges.

Spanish: 
♪ Música ♪
La Gay Pride no es un acto 
que organice el Ayuntamiento de Sitges,
es un acto privado.
En cambio, 
la Fiesta de la Poesía
sí que recibe
 todo el apoyo del Ayuntamiento
y de la regidoría de cultura de Sitges.
♪ Música ♪

Catalan: 
♪ Música ♪
La Gay Pride no és un acte que organitzi l’Ajuntament de Sitges,
és un acte privat.
En canvi, la Festa de la Poesia
sí que rep el total suport de l’Ajuntament
i de la regidoria de cultura de Sitges.
♪ Música ♪

English: 
♪ Music ♪
The Gay Pride is not something organised 
by the Sitges City Council,
it is a private event.
However, the Poetry Festival
does have total support from the city council
and from the Sitges Councillor of Culture.
♪ Music ♪

English: 
If we talk about culture, well…
There’s a Sitges 
before Santiago Rusiñol
and a different Sitges 
after him.
Rusiñol came here 
with Ramon Casas,
it is said that he was 
travelling by carriage around Catalonia,
and he passed through Sitges, 
and there is a high zone
from where you can see all Sitges,
and they saw a small village there, 
next to a church,
and they fell in love with 
the peace and the calm
and the sea, 
because Sitges was also really beautiful back then.
That was at the end of the 19th century, 
in the eighties.
Rusiñol is a complete artist
because he is a painter, 
but also a writer,
a playwright 
and something else,
let’s say he was a cultural agitator.
He was a centre of attraction 
for other artists
and a festive person, therefore 
he was bound to the personality typical from Sitges

Spanish: 
Si hablamos de la cultura, pues, Sitges…
hay un Sitges antes de Rusiñol
y un Sitges después de Rusiñol, ¿no?
Rusiñol vino aquí con Casas
y se dice que estaba haciendo 
un viaje en carro por toda Cataluña
y pasó por Sitges 
y hay una zona alta de Sitges
desde la que se ve todo Sitges
y vieron un pueblecito pequeño 
pegado a una iglesia,
se enamoraron de la quietud y de la calma
y del mar porque Sitges 
era muy bonito también entonces.
Eso fue a finales del siglo XIX, 1880 y pico.
Rusiñol es el artista total
porque es un pintor, pero es un escritor,
es un dramaturgo y es otra cosa, digamos,
es un agitador cultural.
Es un polo de atracción para otros artistas, ¿no?
Y es una persona festiva, 
por lo tanto, está muy ligado al carácter sitgetano

Catalan: 
Si parlem de la cultura, doncs, Sitges...
hi ha un Sitges abans d’en Rusiñol
i un Sitges després d’en Rusiñol, no?
En Rusiñol va venir aquí amb en Casas
i es diu que anava fent un viatge amb carro per tota Catalunya
i va passar per Sitges, i hi ha una zona de Sitges alta
des d'on es veu tot Sitges
i van veure un poblet allà petit enganxat a una església,
es van enamorar de la quietud i de la calma
i del mar perquè Sitges era molt maco llavors també.
Això era al final del segle XIX, 1880 i pico.
Rusiñol és l’artista total,
perquè és un pintor, però és un escriptor,
és un dramaturg i és una altra cosa, diguéssim,
és un agitador cultural.
És un pol d’atracció per a altres artistes, no?
I és una persona festiva, 
per tant està molt lligat al caràcter sitgetà

Catalan: 
i per això s’hi va quedar, a Sitges.
Però quan Rusiñol va arribar a Sitges, 
Rusiñol ja era una figura molt destacada
i aquí, doncs el que va fer...
Ell ja havia estat a París,
ell ja havia estat a Barcelona
i havia estat a Els Quatre Gats.
Ell ja havia viscut 
un ambient artístic molt potent, no?
Aquí a Sitges, diguéssim...
Sitges el va marcar d’una forma molt determinant
però no és l’únic escenari de Rusiñol.
Rusiñol traspassa llocs, traspassa paisatges,
també hi ha el Rusiñol de les Illes Balears,
hi ha el Rusiñol de Girona, 
hi ha el Rusiñol de Granada, hi ha el Rusiñol del Generalife.
O sigui, hi ha molts Rusiñols.
Nosaltres aquí ens l’estimem molt perquè
perquè ens ha llegat una forma d’entendre l’art
i perquè a Sitges, 
Rusiñol va aportar grans figures del Modernisme.

English: 
and that’s why he stayed in Sitges.
But when Rusiñol first arrived here, 
he was already a leading figure
and what he did here… well,
he had already been to Paris,
he had been to Barcelona,
and had been to Els Quatre Gats,
he had already lived in a very powerful 
artistic environment, you know?
Here in Sitges, let’s say…
Sitges made its mark on him,
but it isn’t Rusiñol’s 
one and only scene.
Rusiñol goes beyond places, 
landscapes…
There is also the Balearic Islands’ Rusiñol,
the one from Girona, 
the one from Granada and the one from Generalife.
I mean, 
there are lots of Rusiñols.
Here we love him very much
because he left us 
a way of understanding art
and because he provided us 
with the leading figures of the Catalan Modernism.

Spanish: 
y por eso se quedó aquí, en Sitges.
Pero cuando Rusiñol llegó a Sitges, 
Rusiñol ya era una figura muy destacada
y aquí, pues lo que hizo… claro,
él ya había estado en París,
él ya había estado en Barcelona
y había estado en Els Quatre Gats.
Él ya había vivido 
un ambiente artístico muy potente, ¿no?
Aquí en Sitges, digamos…
Sitges lo marcó de una forma muy determinante
pero no es el único escenario de Rusiñol.
Rusiñol traspasa lugares, 
traspasa paisajes,
también está el Rusiñol de las Islas Baleares,
el Rusiñol de Girona, 
el Rusiñol de Granada, el Rusiñol del Generalife.
O sea, hay muchos Rusiñols.
Nosotros aquí le queremos mucho porque
nos ha legado una forma de entender el arte
y porque Rusiñol 
aportó a Sitges grandes figuras del Modernismo.

English: 
Then he built a home, 
what we know as Cau Ferrat, the museum.
And what did he do?
He used to go to 
Els Quatre Gats, in Barcelona,
and he brought Benito Pérez Galdós here, he also brought Pardo Bazán,
Rubén Darío, Salvador Dalí, Pablo Picasso…
he brought all of them here.
One of Rusiñol’s friends, 
Miquel Utrillo,
who was from Sitges,
met an American whose 
name was Mr. Deering.
That man bought 
the rest of the houses that faced the sea
and built two palaces: 
one facing the sea and the other one facing the land,
which are El Saló d’Or and El Saló Blau,
and that meant the creation of a 
 museum complex right there.
The Poetry Festival in Sitges
is named after 
the Poetry Festival from 1918,
which is in fact 
one of the historical poetry contests.

Catalan: 
Llavors, ell va fer una casa que és el Cau Ferrat, el museu.
Llavors, ell què feia?
Anava a Els Quatre Gats, a Barcelona
i venia en Pérez Galdós, venia la Pardo Bazán,
venia en Rubén Darío, 
venia en Dalí, venia en Picasso...
a tots els portava cap aquí.
Un dels amics d’en Rusiñol, 
que era en Miquel Utrillo,
que aquest era de Sitges,
va conèixer un americà 
que es deia Mr. Deering.
I aquest va comprar 
la resta de cases que donen al mar
i va muntar dos palaus: 
un de cara al mar i l’altre de cara a terra,
que són El Saló d’Or i El Saló Blau
i llavors va quedar tot un conjunt museístic allà.
Festa de la Poesia a Sitges
agafa el nom de la Festa de la Poesia de l’any 1918,
que, de fet, és un dels certàmens poètics històrics.

Spanish: 
Entonces, él hizo una casa 
que es el Cau Ferrat, el museo.
¿Y qué hacía él?
Iba a Els Quatre Gats, en Barcelona
y traía a Pérez Galdós, traía a Pardo Bazán,
a Rubén Darío, a Dalí, a Picasso…
a todos se los traía aquí.
Uno de los amigos de Rusiñol, 
que era Miquel Utrillo,
que era de Sitges,
conoció a un americano 
que se llamaba Mr.Deering.
Y este compró 
el resto de casas que dan al mar
y montó dos palacios: 
uno de cara al mar y otro de cara a tierra,
que son El Saló d’Or y El Saló Blau
y entonces allí 
quedó un conjunto museístico.
La Fiesta de la Poesía en Sitges
se llama así por la 
Fiesta de la Poesía del año 1918,
que, de hecho, 
es uno de los certámenes poéticos históricos.

Catalan: 
N’hi va haver un altre al segle XIX, 
en plena Renaixença,
a la tercera festa modernista 
amb certamen literari
i a la Festa de la Poesia Noucentista del 1918,
són tres fites històriques.
Totes tres han aconseguit reunir a Sitges,
a través del temps, poetes catalans.
En el cas del certamen literari 
de la tercera festa modernista
també hi van concórrer poetes francesos,
poetes de Montmartre,
però principalment poetes i escriptors catalans.
De fet, la primera Festa de la Poesia a l’any 1918
va ser una iniciativa que va néixer 
d’un grup d’intel·lectuals molt lligat a Sitges,
alguns dels quals eren sitgetans,
com per exemple el poeta Trinitat Catasús,
però n’hi havia d’altres que eren
intel·lectuals punters a nivell de la cultura catalana
que van recalar a Sitges
perquè Sitges ja era un pol d’atracció 
per a la gent de la cultura.

English: 
Another one was held in the 19th century, 
during the Catalan Renaissance,
in the third Modernist festival 
along with a literary contest
and another one 
in the Noucentista Poetry Festival in 1918,
these being 
three historical landmarks.
All three events got to gather
Catalan poets in Sitges over time.
As for the literary contest 
of the third Modernist festival,
French poets and poets from Montmartre
also coincided,
but they were mainly 
Catalan poets and writers.
In fact, 
the first Poetry Festival in 1918
was an initiative that came from 
a group of intellectuals very bound to Sitges,
some of whom 
were people from here,
like the poet Trinitat Catasús,
but there were others who were
leading intellectuals regarding the Catalan culture
that ended up in Sitges
because it was already 
a centre of attraction for people with culture.

Spanish: 
Hubo otro en el siglo XIX, 
en plena Renaixença,
en la tercera fiesta modernista 
con certamen literario
y en la Fiesta de la Poesía Novecentista en el 1918,
son tres hitos históricos.
Los tres han conseguido reunir en Sitges,
a través del tiempo, poetas catalanes.
En el caso del certamen literario 
de la tercera fiesta modernista
también concurrieron poetas franceses,
poetas de Montmartre,
pero principalmente 
poetas y escritores catalanes.
De hecho, 
la primera Fiesta de la Poesía en 1918
fue una iniciativa que nació 
de un grupo de intelectuales muy ligado a Sitges,
algunos de los cuales eran sitgetanos,
como por ejemplo 
el poeta Trinidad Catasús,
pero había otros que eran
intelectuales punteros 
a nivel de la cultura catalana
que recalaron en Sitges
porque Sitges ya era un polo de atracción 
para la gente de la cultura.

English: 
It had been 
a very important centre of attraction
for the whole 
Modernist movement
and then again during 
the Noucentista movement.
And in 1918,
Modernism was already in the doldrums
and the Noucentista movement 
started to emerge
during that time in between
known as avant-garde.
It is proved 
that avant-garde poets
such as Salvat-Papasseit 
also ended up in Sitges.
♪ Music ♪
And then we understood 
that it had to be a party
in which, from the moment of the arrival,
people could get to the station square, 
just like in 1918.

Catalan: 
Havia estat un pol d’atracció molt important
per tot el moviment modernista
i després ho va ser una altra vegada 
en el moviment noucentista.
I el 1918 és una època en què, diguéssim,
el Modernisme ja anava de mal borràs
i ja aflorava 
el moviment més de caire noucentista
amb tota aquesta franja entre mig
que es va dir l’època de les avantguardes
i, de fet, està documentat que a Sitges
hi van recalar també 
poetes d’avantguarda com Salvat-Papasseit.
♪ Música ♪
I, llavors, ja vam tenir molt clar 
que havia de ser una festa
en què, ja des del moment de l’arribada,
poguessin arribar a la plaça de l’estació, com l’any 1918.

Spanish: 
Había sido 
un polo de atracción muy importante
para todo el movimiento modernista
y después lo fue otra vez 
en el movimiento novecentista.
Y 1918 es una época en que, digamos,
el Modernismo ya iba de capa caída
y ya afloraba el movimiento 
más de carácter novecentista
con toda esta franja entre medio
que se llamó la época de las vanguardias
y, de hecho, 
está documentado que en Sitges
recalaron también poetas de vanguardia 
como Salvat-Papasseit.
♪ Música ♪
Y, entonces, 
ya tuvimos muy claro que tenía que ser una fiesta
en la que, 
ya desde el momento de la llegada,
pudieran llegar a la plaza de la estación, 
como en el año 1918.

English: 
♪ Music ♪
Let's cuddle on the sand.
A two in one combination,
entirely.
Extensive lips,
just like noon.
And let's listen to the waves, falling,
soft, sleeping.
May the Sun penetrate
into the blood.
But love is not enough.
Trying to go up the stairs
that we will invent,
step by step,
until we reach the zenith
of our sleep.
Later we will go down,
and we will buy pies

Catalan: 
♪ Música ♪

Spanish: 
♪ Música ♪
Quedémonos abrazados en la arena.
Dos en uno solo,
del todo.
Labios extensos
como un mediodía.
Y escuchemos las olas, cayendo,
blandas, durmiendo.
Que el Sol penetre
hasta la sangre.
Pero el amor no basta.
Tratando de subir la escalera
que inventaremos,
escalón tras escalón,
hasta que toquemos el cenit
de nuestro sueño.
Descenderemos después,
y compraremos pasteles

Catalan: 
A veure, jo crec que la Festa de la Poesia a Sitges
actualment és d'aquesta forma que la coneixem
amb la que s’expandeix a la resta del món
perquè Sitges demana aquest model de festa, no?
És a dir, la Festa de la Poesia,
si a Sitges no hi hagués un referent anterior 
arrelat a les festes modernistes,
arrelat a la primera Festa de la Poesia, 
arrelat al caràcter obert del poble,
la festa seria absolutament diferent.
Nosaltres sempre diem que la festa es mou
gràcies a la idiosincràsia del poble
i és el poble, és aquest caràcter festiu del poble,
el que dona sentit a la festa,
a l’estructura que té i a la forma, 
doncs, com s’homenatgen els poetes.

English: 
and branded wine, dry.
Just enjoying, without metaphors.
Well, I think that the Poetry Festival in Sitges
is expanding to the rest of the world
being the way it currently is,
because Sitges calls 
for this model of party, right?
That is, 
the Poetry Festival in Sitges...
if there hadn't been 
previous examples in Sitges
bounded to the Modernist festivals,
to the first Poetry Festival
or to the extrovert personality 
of the people,
the party 
would be absolutely different.
We always say that the party works
thanks to the idiosyncrasy of our people,
and it is the people 
and their festive personality
what gives meaning to the party,
to its structure and to the way
the poets are honoured.

Spanish: 
y vino de marca, seco.
Disfrutando sin metáforas.
A ver, yo creo que la Fiesta de la Poesía en Sitges
actualmente es de esta forma 
con que la conocemos,
con la que se expande 
al resto del mundo
porque Sitges 
pide este modelo de fiesta, ¿no?
Es decir, la Fiesta de la Poesía,
si en Sitges no hubiera un referente anterior
 arraigado a las fiestas modernistas,
arraigado a la primera Fiesta de la Poesía,
arraigado al carácter abierto del pueblo,
la fiesta sería absolutamente diferente.
Nosotros siempre decimos 
que la fiesta se mueve
gracias a la idiosincrasia del pueblo
y es el pueblo, 
es este carácter festivo del pueblo
el que da sentido a la fiesta,
a la estructura que tiene 
y a la forma, pues,
como se homenajean los poetas.

English: 
♪ Music ♪
From the point of view 
of the literary system
or from the point of view
 of the joy of poetry,
the reading or the practice

Catalan: 
♪ Música ♪
Sota el punt de vista 
del que és el sistema literari
o sota el punt de vista 
del que és el goig de la poesia,
simplement, la lectura o la pràctica

Spanish: 
♪ Música ♪
Bajo el punto de vista 
de lo que es el sistema literario
o bajo el punto de vista 
de lo que es el gozo de la poesía,
simplemente, la lectura o la práctica

Catalan: 
ha estat un panorama realment ric, 
molt motivador.
I la prova és el munt de gent,
l'allau de gent
que ha passat com a públic
tant al Saló de Maricel com als Jardins del Retiro,
com a les diverses trobades 
que hi ha amb els poetes.
El que trobo molt bonic, 
per exemple,
és que quan els poetes van pel carrer 
la gent els reconeix i els diuen:
«Escolti, vostè va venir l’any passat?»
o «Vostè és nou d’aquest any?»
o «L'he vist per la televisió»
o «He mirat els seus llibres»
o «Li he comprat el llibre per Sant Jordi»,
això abans de venir a Sitges.
Per tant, diguem-ne que l’interès per la poesia
és un interès que no només el tenen la Organització
i els que estem al seu costat
per donar-li  tot el suport que podem i que som capaços,
sinó la pròpia població de Sitges.
I aquest és un valor que no és afegit,
sinó que és intrínsec, no?
La festa funciona, 
jo crec, com una bombolla.
Especialment, o sigui, la nostra prioritat
són els poetes homenatjats,
no és el públic, però, clar,
d’alguna manera l’homenatge als poetes no tindria sentit,

Spanish: 
han sido un panorama 
realmente rico, muy motivador.
Y la prueba es 
el montón de gente,
la avalancha de gente 
que ha pasado como público
tanto por el Salón de Maricel 
como por los Jardines del Retiro,
como los varios encuentros 
que hay con los poetas, ¿no?
Lo que encuentro muy bonito, 
por ejemplo,
es que cuando los poetas van por la calle 
la gente los reconoce y les dice:
«Oiga, ¿usted vino el año pasado?»
o «¿Usted es nuevo de este año?»
o «Le he visto por la televisión»
o «He hojeado sus libros»
o «Le he comprado el libro por Sant Jordi»,
esto antes de venir a Sitges.
Por lo tanto, 
digamos que el interés por la poesía
es un interés 
que no sólo lo tiene la Organización
y los que estamos a su lado
para darle todo el apoyo 
que podemos y que somos capaces,
sino la propia población de Sitges.
Y este es un valor que no es añadido,
sino que es intrínseco, ¿no?
La fiesta funciona, 
yo creo, como una burbuja.
Especialmente, 
o sea, nuestra prioridad
son los poetas homenajeados,
no es el público, pero, claro,
de alguna manera el homenaje 
a los poetas no tendría sentido,

English: 
have been a really rich,
 highly motivating outlook,
and this is demonstrated 
by the great deal of people,
the avalanche of people
that have visited both
the Maricel Museum and 
the El Retiro Gardens,
as well as by the various 
meetings with the poets.
What I find very beautiful, 
for example,
is the fact that people recognize 
the poets on the streets and tell them:
"Excuse me, 
did you come here last year?"
or "Are you new this year?"
or "I have seen you on television"
or "I have glanced through your books"
or "I bought your book for Sant Jordi",
and all this before coming to Sitges.
Therefore, 
let's say that the ones interested in poetry
are not just the Organization
and the ones on their side
who offer them all the possible support,
but Sitges's population too.
And this is an intrinsic value
rather than an added one, 
don’t you think so?
The party works, I think, like a bubble.
I mean, our priority are
the honoured poets,
not the public, but, of course,
in some way the tribute to the poets 
would not make sense,

Catalan: 
part del regal que se’ls fa és el públic.
El temps a la festa es dilata
i per això sempre passa el mateix fenomen
i és que, per exemple, 
arriba l’acte de cloenda,
com l’altre dia a l’acte de cloenda, 
un poeta va dir:
«Sí, perquè tots aquests dies 
que hem estat aquí…»
i aleshores va reaccionar i va dir:
«Bé, de fet, 
només són dos dies.»
♪ Música ♪
Jo en alemany no ho llegiré 
perquè no en tinc ni puta idea,
però sí que diré el que és la traducció.
I diu així...
De qui és la traducció?
La traducció és de la Cèlia.
Traduït és: «El plaer, el goig...

English: 
since part of their gift is the public.
Time at the party expands
and that is why 
the same phenomenon always happens.
For example, 
when the closing ceremony comes,
like the other day at the closing ceremony,
 a poet said:
"Yes, because all these days 
that we've been here..."
And he then reacted and said:
"Well, in fact, it's only been two days."
♪ Music ♪
I will not read it in German because 
I have no fucking clue,
but I will tell you 
what the translation means.
And it goes...
Whose translations is it?
It’s Cèlia's.
Its translation means: “Pleasure, joy…

Spanish: 
parte del regalo que se les hace es el público.
El tiempo en la fiesta se dilata
y por eso siempre 
ocurre el mismo fenómeno
y es que, por ejemplo, 
llega la ceremonia de clausura,
como el otro día 
en la ceremonia de clausura, un poeta dijo:
«Sí, porque todos estos días 
que hemos estado aquí…»
y entonces reaccionó y dijo:
«Bueno, de hecho, 
sólo son dos días.»
♪ Música ♪
Yo en alemán no lo leeré 
porque no tengo ni puta idea,
pero sí que diré lo que es la traducción.
Y dice así...
¿De quién es la traducción?
La traducción es de Cèlia.
Traducido es: «El placer, el gozo…

English: 
is deeper than evil.”
♪ Music ♪
People are human beings 
and every day we feel
and we express feelings.
And, in these verses reflected on the book
there are three lines that 
have made me feel like home,
they have taken me to my everyday life, 
and they say:
“In silence, the father was doing pastimes
and the mother was singing, 
while cleaning up the flat,
the same song over and over again.”
And I dedicate to you the song 
that my mother used to sing.

Spanish: 
es más profundo que el mal.»
♪ Música ♪
Las personas somos humanas 
y cada día sentimos,
y cada día expresamos sentimientos.
Y, en estos versos que recoge el libro,
hay tres líneas 
que me han llevado mucho a casa,
me han llevado mucho al día a día, 
que dicen:
«Callado, el padre hacía los pasatiempos
y la madre cantaba, mientras ordenaba el piso,
la misma canción recomenzada.»
Y te dedico 
la canción que cantaba mi madre.

Catalan: 
és més profund que el mal.»
♪ Música ♪
Les persones som humans i cada dia sentim,
i cada dia expressem sentiments.
I, en aquests versos que recullen el llibre,
hi ha tres línies que m’han portat molt a casa,
m’han portat molt al dia a dia, que diuen:
«Callat, el pare feia els passatemps
i la mare cantava, mentre endreçava el pis,
la mateixa cançó recomençada.»
I et dedico la cançó 
que cantava la meva mare.

Catalan: 
♪ Música ♪
I diuen aquests versos:
«Cremaré tots els papers inscrits en el cel blau,
honor i glòria del silenci.
Sitges, Rosina, és el paradís de tots els blaus,
del cel blau i de tots els blaus.
I la Festa de la Poesia et diu a tu honor i glòria, Rosina.»
Moltes gràcies.

Spanish: 
♪ Música ♪
Y dicen estos versos:
«Quemaré todos los papeles 
inscritos en el cielo azul,
honor y gloria del silencio.
Sitges, Rosina, 
es el paraíso de todos los azules,
del cielo azul y de todos los azules.
Y la Fiesta de la Poesía 
te dice a ti honor y gloria, Rosina.»
Muchas gracias.

English: 
♪ Music ♪
And these verses go:
“I will burn all the papers 
inscribed on the blue sky,
honour and glory of silence.
Sitges, Rosina, is the paradise of all blues,
of the blue sky and all blues.
And the Poetry Festival 
is telling you honour and glory, Rosina.”
Thank you so much.

Spanish: 
♪ Música ♪
Cuando llegó el 36,
estas entidades fueron incautadas.
Sobre la retirada,
aquí, en Sitges, 
entraron el 22 de enero del 39,
pues el día 20 
lanzaron tres o cuatro bombas
aquí en El Retiro
y después, con la dictadura,
pues siguió el tiempo.
Un carnaval eran 
fiestas de invierno,
hacías una conferencia 
y tenías que pedir permiso,
en los cines 
también había la censura cinematográfica,
literaria, de todo tipo...
De los 6 a los 12 años 
estuve en un internado

English: 
♪ Music ♪
In 1936
these entities were seized.
As for the removal,
here in Sitges 
they came on January 22nd, 1939
because on the 20th they 
threw three or four bombs
here in El Retiro Gardens,
and then with the dictatorship
time passed.
The Carnival 
was known as fiestas de invierno,
a conference 
was needed to ask for permission
and there were also film, literary
and all kinds of censorship…
From 6 to 12,  
I was in a boarding school

Catalan: 
♪ Música ♪
Quan va arribar el 36,
aquestes entitats van ser confiscades.
Sobre la retirada,
aquí, a Sitges, 
van entrar el 22 de gener del 39,
doncs el dia 20 
van tirar tres o quatre bombes
aquí, al Retiro
i després, amb la dictadura,
doncs es va seguir el temps.
Un carnaval 
eren fiestas de invierno,
feies una conferència 
i havies de demanar permís,
als cines també 
hi havia la censura cinematogràfica,
literària, de tot tipus...
Dels 6 als 12 anys 
vaig estar en un internat

Catalan: 
de Vilafranca del Penedès, 
no de Sitges.
Perquè era un nen molt...
molt enganxat 
a les faldilles de la mare, i bé,
«perquè s’espavilés l’envien 
a un col·legi de capellans perquè...»
allò típic, no?
I saber el que és el sexe, i coses d’aquestes, no?
Franco va morir al 75,
i al 76 ja va sortir un carnaval organitzat.
Abans del 76, 
doncs és el que et deia jo,
el que es feia a dins 
eren fiestas de invierno.
I potser anaves disfressat i t’havies de destapar
perquè t’havien de conèixer, no?
Perquè si no…
I cada entitat tenia els seus socis,
que generalment es disfressaven i
«tu me conoces y no me conoces»,
i «si sóc mascle o sóc femella.»
I hi havia aquest joc del fardo, no, 
que en deien?

Spanish: 
de Vilafranca del Penedès, 
no de Sitges.
Porque era un niño muy…
muy pegado a las faldas 
de mi madre, y bueno
«para que se espabilara 
lo envían a un colegio de curas porque...»
Lo típico, ¿no?
Y saber lo que es el sexo 
y esas cosas, ¿no?
Franco murió en el 75,
y en el 76 
ya salió un carnaval organizado.
Antes del 76, 
es lo que te decía yo,
lo que se hacía dentro 
eran fiestas de invierno.
Y a lo mejor ibas disfrazado 
y te tenías que destapar
porque te tenían que conocer, ¿no?
Porque si no…
Y cada entidad tenía sus socios
que generalmente se disfrazaban y
«tú me conoces y no me conoces»,
y «si soy macho o soy hembra.»
Y había el juego este del fardo 
¿no, que decían?

English: 
in Vilafranca del Penedès, 
not in Sitges.
That was because I was
too much of a Mummy's boy... and well
“to make him wake up he was sent 
to a Catholic Boys' School because...”
well, those kinds of things, you know?
And to know 
what sex was and all that stuff…
Franco died in 1975,
and in 1976 there was already 
an organized Carnival.
Before 1976, 
that’s what I was telling you,
what was done instead was a thing
 called fiestas de invierno.
And maybe you were dressed up 
and you had to uncover your face
because they needed to recognise you, 
you know?
Because otherwise...
And each entity had their partners
that were generally disguised 
and they were like:
“You know me 
and you do not know me”,
and “I’m a man or I’m a woman.”
And there was that game, 
called fardo, wasn't it?

Catalan: 
Doncs aproximadament als anys 60
a Sitges hi va haver una obertura massiva
 de locals d’ambient.
Es van col·locar tots en un carrer,
que és el carrer de Sant Bonaventura,
que en contrapartida al que era, diguéssim,
el carrer de l’oci nocturn heterosexual,
 que era el carrer «del Pecat»,
aquell altre carrer es va dir 
el carrer «del Pecat Mortal»
perquè els pecats que es feien allà 
eren molt més pecaminosos
que els que es podien fer al carrer «del Pecat»,
que és el Carrer Primer de Maig.

English: 
A beetle lives in my heart.
And then you wake up,
you turn on the light and 
you light the flowers and the sea,
you stop the wind,
you make the trees fall asleep,
the vanished shadows are quiet.
And time is an apple.
Around the sixties
there was a massive opening
of gay bars in Sitges.
They were all placed in one street,
Sant Bonaventura street,
and as compensation for the one that was,
let’s say, the heterosexual nightlife street,
which was called “The Sin Street”,
that other street 
was named “The Deadly Sin Street”
because the sins people committed there 
were far more sinful
than the ones that could be committed
 in “The Sin Street”,
which is the Primer de Maig Street.

Spanish: 
Un escarabajo vive
en mi corazón.
Y entonces te despiertas,
enciendes la luz y enciendes las flores y el mar,
paras el viento,
duermes a los árboles,
callan las sombras desvanecidas.
Y el tiempo es una manzana.
Pues aproximadamente en los 60
en Sitges hubo una apertura masiva
de locales de ambiente.
Se colocaron todos en una calle,
que es la calle de Sant Bonaventura,
y como contrapartida a lo que era, digamos,
la calle del ocio nocturno heterosexual,
que era la calle de «El Pecado»,
aquella otra calle se llamó 
la calle de «El Pecado Mortal»
porque los pecados que se hacían allí 
eran mucho más pecaminosos
que los que se podían 
hacer en la calle de «El Pecado»,
que es la calle Primer de Maig.

English: 
And then there was a number of gay bars
that everybody knew existed
but people turned a blind eye
and pretended not to know 
exactly what happened in there.
And it is precisely all this world of…
world or underworld of the gay bars
what I have tried to depict.
Eva, Turmix and Ginebra
are the names of three homosexual guys
who used a nom de guerre, a nickname,
as many did back then,
and so I tried to relate
that first state of turmoil 
of the 60s and the 70s…
which, besides, had to coexist
with all the Francoist Repression.
And then the advent 
of the scourge that killed
a great deal of people 
from that generation,
the scourge of heroin,
that, as everybody knows, 
killed lots of people not only in Sitges
but also in Barcelona or in Madrid, for example.

Spanish: 
Y entonces, 
hubo todo un seguido de locales
que todo el mundo sabía que existían,
pero que, digamos, 
todo el mundo hacía la vista gorda
de no saber del todo 
qué pasaba ahí dentro.
Y precisamente todo este mundo de…
mundo o submundo de locales de ambiente
es lo que yo precisamente 
he intentado retratar.
Eva, Turmix, Ginebra
que son nombres 
de tres chicos homosexuales
que tomaban 
un nombre de guerra, un sobrenombre,
como hubo muchos en esa época,
e intentar relatar, pues, esa
ebullición primera 
de los 60-70 y después…
y que, además, 
tenía que convivir
con toda la represión del franquismo.
Y después la aparición 
del azote que mató
a una gran parte 
de esa generación,
que fue el azote de la heroína,
que como se sabe 
mató a mucha gente no sólo en Sitges,
sino en Barcelona o Madrid, 
por ejemplo.

Catalan: 
I llavors, hi ha haver tot un seguit de locals
que tothom sabia que existien
però que, diguéssim, 
que tothom feia els ulls grossos
de no saber ben bé 
què hi passava, allà dins.
I precisament tot aquest món de…
món o submón dels locals d’ambient
és el que jo precisament 
he intentat retratar.
Eva, Turmix, Ginebra,
que són noms 
de tres nois homosexuals
que agafaven un nom de guerra, 
un sobrenom,
com n’hi havia hagut 
molts en aquella època,
i intenta relatar, doncs, aquesta
ebullició primera dels 60-70 i després...
i que, a més a més, havia de conviure
 amb tota la repressió del franquisme.
I després la vinguda del flagell que va matar
una gran part d’aquesta generació,
que va ser el flagell de l’heroïna,
que com és sabut, va matar 
molta gent no només a Sitges,
sinó a Barcelona o Madrid, per exemple.

English: 
All these new ways of leisure appeared
in all the places in turmoil.
The hypothesis is that all this heroin trafficking,
the arrival of heroin to the Iberian Peninsula
from Galicia and from the Basque Country
was permitted or, let’s say, 
everybody turned a blind eye to it
because it meant the arrival of a poison
they knew was going to ease
all the social movements that could affect
the transition from dictatorship to democracy.
And so it did.
And it killed an entire 
generation of people
who could have made a revolution
but didn’t get to
because they got killed before,

Catalan: 
Als llocs on hi havia 
tota aquesta ebullició,
tot aquest oci nou.
La hipòtesi és que el tràfic d’heroïna,
l’entrada d’heroïna a la Península Ibèrica
des de Galícia i des del País Basc
es permetia, diguéssim, 
o es feien els ulls grossos
perquè era l’entrada d’un verí
que se sabia que apaivagaria
els moviments socials que podien afectar
la transició des de la dictadura fins a la democràcia.
I és el que va fer.
Va matar 
tota una generació de gent
que hauria pogut fer la revolució,
però que no va poder arribar a fer-la
perquè els van matar abans,

Spanish: 
En los lugares 
donde había toda esta ebullición,
todo este ocio nuevo.
La hipótesis es que el tráfico de heroína,
la entrada de heroína en la Península Ibérica
desde Galicia y desde el País Vasco
se permitía, digamos, 
o se hacía la vista gorda
porque era la entrada de un veneno
que se sabía que iba a apaciguar
los movimientos sociales que podían afectar
la transición desde la dictadura hasta la democracia.
Y es lo que hizo,
mató a toda una generación de gente
que hubiera podido hacer la revolución,
pero que no pudo llegar a hacerla
porque los mataron antes,

English: 
because they died 
during the day.
What we do try,
since they use the public road and
 public spaces in Sitges,
is to send a message 
from the city council
regarding this event,
a message in favour 
of all gay and LGBT people.
And especially 
during these days of tolerance,
and especially in these moments when
 a few days ago,
a week ago 
the Orlando incident occurred.
I mean, here in Sitges
on Tuesday we had a minute of silence
in order to demand tolerance,
because, apart from culture,
Sitges is also a really 
tolerant village.
I remember going to Barcelona

Spanish: 
porque morían de día.
Lo que sí que intentamos,
ya que utilizan la vía pública y 
 los espacios públicos de Sitges,
es que desde el ayuntamiento 
este acontecimiento
tenga un mensaje,
un mensaje a favor 
de los gais y de los LGTB.
Y más en estos momentos, 
y de la tolerancia,
y más en estos momentos 
cuando hace pocos días,
hace una semana 
han ocurrido los hechos de Orlando.
Quiero decir, 
que nosotros en Sitges
el martes hicimos el minuto de silencio
para reivindicar la tolerancia,
porque en Sitges, además de cultura,
también somos un pueblo 
 muy, muy tolerante.
Pues, yo recuerdo 
haber ido a Barcelona

Catalan: 
perquè morien de dia.
El que sí que intentem,
ja que utilitzen la via pública 
i els espais públics de Sitges,
que des de l’ajuntament 
aquest esdeveniment
tingui un missatge,
un missatge a favor 
dels gais i dels LGTB.
I més en aquests moments, 
i de la tolerància,
i més en aquests moments 
quan fa pocs dies,
fa una setmana hi ha hagut els fets d’Orlando.
Vull dir, que nosaltres a Sitges
el dimarts vam fer 
el minut de silenci
per tal de reivindicar la tolerància.
Perquè a Sitges, 
a banda de cultura,
també som un poble 
molt i molt tolerant.
Doncs, jo recordo haver anat a Barcelona

English: 
for my first ever jobs
and being surprised 
by the yokel attitudes
they had towards gay people.
I’m talking about the eighties.
And I told to myself: 
“They’re so sleazy, aren’t they?”
Because to me they were part of my life…
Well, these gentlemen
and these ladies
are lesbian and stuff,
there were family friends…
But that was simply 
something that was there,
we were that open-minded.

Catalan: 
a les primeres feines que tenia
i em sorprenien les actituds tan de poble 
que hi havia respecte als gais.
Estic parlant dels anys 80.
I jo deia: 
«que cutres que són, no?»
Perquè per mi formaven part de la meva vida…
Bé, aquests senyors, doncs,
i aquestes senyores
són lesbianes i tal,
hi havia amics de la família...
Però simplement, realment, això estava a l’ambient,
hi havia aquesta obertura.

Spanish: 
para los primeros trabajos que tenía
y me sorprendían 
las actitudes tan de pueblo
 que había respecto a los gais.
Estoy hablando de los años 80.
Y yo decía: 
«qué cutres que son, ¿no?»
Porque para mí formaban 
 parte de mi vida…
Bueno, estos señores pues,
y estas señoras
son lesbianas y tal,
había amigos de la familia…
Pero simplemente, realmente, 
 esto estaba el ambiente,
éramos así de abiertos.

English: 
♪ Music ♪
♪ Music ♪
When the Modernist movement 
arrived here in Sitges,
when Rusiñol got to Sitges,
it was not a town

Catalan: 
♪ Música ♪
♪ Música ♪
Quan el moviment modernista va recalar aquí a Sitges,
quan Rusiñol va arribar a Sitges,
Sitges no era una població o

Spanish: 
♪ Música ♪
♪ Música ♪
Cuando el movimiento modernista 
 recaló aquí, en Sitges,
cuando Rusiñol llegó a Sitges,
Sitges no era una población o

Spanish: 
un paisaje huérfano de artistas.
De hecho, 
aquí ya había un rescoldo de pintores,
sobre todo, que son los que están 
 incluidos en un movimiento
llamado el movimiento luminista,
que está formado por pintores de gran renombre,
como por ejemplo Mas Fondevila 
 o Joaquim de Miró,
que son unos pintores cuyo 
 interés principal
era captar la luz de Sitges.
Y era captar la luz,
y para hacerlo sacaban los lienzos a la calle,
sacaban los lienzos a la playa
y son muy famosos sus paisajes de mar,
sus marinas,
sus paisajes de calles sitgetanas, 
de patios sitgetanos
que después Rusiñol incorporó 
en su inventario.
Los patios azules, 
pues, ya precedentes,
estos patios que están bien pintados
 por los pintores luministas.
Y después de Rusiñol vinieron otros,
por ejemplo, un famosísimo pintor,
que es Joaquim Sunyer,
un pintor emblema 
del Novecentismo.

English: 
nor a landscape lacking artists.
In fact, 
there was already a painters’ ember,
especially those 
that took part in a movement
called the Luminist movement,
which comprised 
renowned painters
like Mas Fondevila or 
Joaquim de Miró,
painters whose main interest
was to capture 
the light of Sitges.
And to do so
they took their canvases out to the streets,
to the beach
and they were so well-known for 
their sea landscapes,
their marines,
their paintings of streets 
or patios from Sitges
which later 
Rusiñol added to his own inventory.
Those blue patios already properly painted
by the Luminist painters.
And after Rusiñol there were others,
like, for example,
 a very famous painter,
Joaquim Sunyer,
an emblematic painter 
of the Noucentista movement,

Catalan: 
un paisatge òrfena d’artistes.
De fet, ja hi havia aquí un caliu de pintors
sobretot, que són 
els que estan inclosos en un moviment,
que es diu el moviment luminista,
que està format per pintors de gran renom
com per exemple Mas i Fondevila 
o Joaquim de Miró,
que són uns pintors que 
el seu interès principal
era captar la llum de Sitges.
I era captar la llum,
i per fer-ho treien les teles al carrer,
treien les teles a la platja
i són molt famosos els seus paisatges de mar
les seves marines,
 els seus paisatges de carrers sitgetans, 
de patis sitgetans
que després Rusiñol va incorporar 
dins el seu inventari.
Els patis blaus, doncs, 
ja precedents,
aquests patis que són ben pintats
pels pintors luministes.
I després de Rusiñol en van venir d’altres,
per exemple, un pintor famosíssim,
que és Joaquim Sunyer,
un pintor emblema del Noucentisme.

Spanish: 
Es un pintor sitgetano
que, digamos, cogió,
es decir, que abandonó 
 las tesis del Modernismo,
pero siguió esta estela 
de pintores ligados a Sitges.
Son edificios habitables,
son edificios que casi caminan, 
que están vivos,
que han sido generados por el Sol,
y el agua,
y los minerales…
Y son plantas habitables,
son el universo poético futuro que yo he generado
de manera pictórica
y que, bueno, 
para el común de la gente son utópicos,
pero lo que ha dibujado Moebius
ha ido dibujando y diseñando
una realidad que luego se ha utilizado
para el cine, para películas, 
para diseño de ropa…

English: 
from Sitges,
who abandoned the Modernist thesis
but was part of that stele of painters 
bounded to Sitges.
They are habitable buildings,
these buildings nearly walk, 
they are alive,
they have been generated by the Sun,
and water,
and minerals…
And they are habitable plants,
they are the future poetic world
I have generated pictorially,
and the things that are good 
for the majority of people are utopian,
but what Moebius drew
has been drawing and sketching
a reality that we later used
for cinema, for movies, 
for fashion design...

Catalan: 
És un pintor sitgetà
que va, diguéssim, agafar,
o sigui, que va abandonar 
les tesis del Modernisme
però va seguir aquesta estela 
de pintors lligats a Sitges.
Són edificis habitables,
són edificis que gairebé 
poden caminar, que estan vius,
que han estat generats pel Sol,
i l'aigua,
els minerals...
I són plantes habitables,
són l'univers poètic futur que jo he generat
de manera pictòrica
i que, bé, per al comú de la gent són utòpics,
però el que ha dibuixat Moebius
ha anat dibuixant i dissenyant
una realitat que després s'ha fet servir
per al cinema, pel·lícules, 
per al disseny de roba...

Catalan: 
De fet, el massís del Garraf
és com si fos una gran muntanya de roca calcària
o sigui, de calissa,
però que a dins 
també hi ha una sèrie de forats.
És un massís, 
com diu la seva paraula,
un massís rocallós,
però dins sembla també
un formatge d’aquest de gruyère.
El desgast d’aquesta roca
degut a l’aigua quan passa,
combinat amb l’atmosfera,
doncs fa dissoldre també aquesta roca.
La dissolució d’aquesta roca, 
el que provoca, doncs,
és que aquesta aigua 
es vagi infiltrant cap a l’interior.
Aquesta filtració 
fa una sèrie de galeries
 que tots després coneixem 
amb el nom d’avencs.
O sigui, són aquests forats 
que hi ha a l’interior d’aquesta terra.
I quan aquests forats es fan molt, molt, molt grans
a vegades, fins i tot, acaba cedint
part d’aquesta estructura rocallosa
i es forma, doncs, com un forat,
o sigui, com si s’absorbís 
part d’aquesta roca cap a l’interior,

Spanish: 
De hecho, el macizo del Garraf
es como si fuese una gran montaña 
de roca calcárea,
o sea de caliza,
pero que dentro también hay 
una serie de agujeros.
Es un macizo, como dice la palabra,
un macizo rocalloso,
pero que por dentro también parece
un queso de gruyer.
El desgaste de esta roca
debido al agua cuando pasa,
combinado con la atmosfera,
pues hace que esta roca 
también de disuelva.
La disolución de esta roca, 
lo que provoca, pues
es que esta agua se vaya infiltrando por el interior.
Esta filtración forma una serie de galerías
que después conocemos con el nombre de simas,
es decir, que son esos agujeros 
que hay en el interior de esta tierra.
Y cuando estos agujeros se hacen 
muy, muy, muy grandes,
a veces hasta acaba cediendo
parte de esta estructura rocallosa
y se forma como un agujero,
o sea como si se absorbiese 
parte de esta roca hacia el interior,

English: 
In fact, the Garraf Massif
is as if it was 
a huge calcareous rock mountain,
but inside it also has some holes.
It is a massif, as the word suggests,
a rocky massif,
but inside it also looks like
one of those Gruyère cheeses.
The wear this rock suffers
when the water seeps in,
combined with the atmosphere,
makes this rock dissolve.
The dissolution of this rock
makes water seep into the inside.
This filtration creates several galleries
known as chasms,
meaning that they 
are the holes inside this land.
And when the holes get 
very big
then sometimes part of this rocky structure
even ends up ceding
and then a kind of hole is formed,
as if part of this rock was absorbed

Spanish: 
que después, debido a la aportación 
de elementos cuando llueve,
acaba formándose algo 
parecido a un volcán.
Y también le da 
una estructura muy espectacular
llamada dolina.
Estoy intentando tener una visión
de qué es lo que sería la 
arquitectura genética en un futuro,
de cómo se podría construir con la naturaleza.
Entonces, estoy imaginando 
un mundo posible
en el cual la tecnología y el hombre 
fuesen de la mano,
cómo se podría ahorrar tiempo,
energía en el construir.
Que se pudiese plantar una semilla 
y saliera una casa, un edificio.
Y si uno pudiese poner 
esta información dentro de una planta,
hacerla crecer rápido,
que fuese arquitectónicamente 
resistente como un bambú,
que fuese gruesa como un baobab,

English: 
because of the things 
that the rain drags with it,
forming a kind of volcano.
And it also forms a very spectacular structure
called sinkhole.
I’m trying to get an image
of what genetic architecture 
would be in the future,
of how it could be possible 
to build things using nature.
And so, I’m imagining a possible world
in which technology and humans 
went along with each other.
I’m thinking about how it could be possible 
to save time
and energy building-wise
so that we could plant a seed 
and a house or a building would grow out.
And if one could put this information inside a plant
to make it grow fast,
making it as architectonically resistant as bamboo,
as thick as a baobab,

Catalan: 
que després, 
degut a l’aportació d’elements quan plou
acaba formant 
com una mena de volcà.
I també li dona una estructura molt espectacular
que es diuen dolines.
Estic intentant veure 
què seria l'arquitectura genètica en un futur,
com es podria construir amb la naturalesa.
Aleshores, 
estic imaginant un món possible
en el qual la tecnologia i l'home 
anessin de bracet,
com es podria estalviar temps,
energia a l'hora de construir.
Que es pogués plantar una llavor 
i en sortís una casa, un edifici.
I si es pogués posar 
aquesta informació dins d'una planta,
fer-la créixer ràpid,
que fos arquitectònicament 
resistent com el bambú,
que fos gruixut com un baobab,

Spanish: 
que tuviese las características de fibra 
que puede tener un cactus…
Todo eso nos permitiría, en un futuro,
hacer una casa, una vivienda.
Pero no de la manera tradicional, 
gastando tanta energía,
porque somos el «hombre del hidrocarburo»
y estamos consumiendo 
todos los recursos.
♪ Música ♪
De especies yo diría la…
una de las más emblemáticas 
sería el palmito.
El palmito 
es la única palmera autóctona
que tenemos en este territorio.
Es una especie que se ha adaptado 
muchísimo a esta sequía.
Y, además,
os comentaré una curiosidad de la especie
porque me parece súper interesante,
y es que, esta palmera, 
como todas las demás, da dátiles.

Catalan: 
que tingués les característiques de fibra 
que pot tenir un cactus...
Tot això ens permetria, 
en un futur,
fer una casa, un habitatge.
Però no de la manera tradicional, 
gastant tanta energia,
perquè som «l'home de l'hidrocarbur»
i estem consumint tots els recursos.
♪ Música ♪
D’espècies jo diria la…
una de les més emblemàtiques 
seria el margalló.
El margalló és l’única palmera autòctona
que tenim en aquest territori.
És una espècie que s’ha adaptat 
moltíssim a aquesta sequera.
I a més a més,
us comentaré una curiositat de l’espècie
perquè em sembla súper interessant,
i és que, aquesta palmera, 
com tota la resta, dona dàtils.

English: 
if it could have the same fibre 
characteristics as a cactus…
all this would allow us
to build a house in the future, a home.
But not in the traditional way, 
wasting so much energy,
because we are the "Hydrocarbure Man"
and we are consuming 
all the resources we have.
♪ Music ♪
When talking about species 
I would say that...
one of the most emblematic 
would be the European fan palm.
This is the only autochthonous palm tree
that we have in this territory.
It is a species that has adapted 
greatly to this kind of dryness.
Even more,
I will tell you 
something about this species
because I find it really interesting:
this palm tree, 
as well as the rest, grows dates.

Catalan: 
I aquests dàtils, 
perquè puguin germinar en aquest territori
necessiten passar 
pel tub digestiu d’algunes espècies,
la majoria d’ells.
Les idees no pertanyen a les persones,
les idees es reparteixen,
com les llavors,
i creixen de diferents maneres.
Altres espècies que mereixen la pena?
Sobretot hi ha moltes orquídies,
hi ha moltes 
plantes aromàtiques.
O sigui, 
normalment les espècies
que a tothom li criden molt l’atenció
són el romaní, la farigola...
ja que són dues espècies 
que abunden moltíssim
aquí, al Garraf.
Però hi ha altres espècies 
que també s’alimenten
de les plantes o dels animalets 
que hi ha en aquest territori.
Una altra de les especies interessants
en el Parc del Garraf
 es l’àguila cuabarrada.
És la súper depredadora d’aquest territori,
li calen, doncs, molts conills,
moltes perdius,
moltes espècies de les quals alimentar-se.

English: 
And these dates, 
most of them,
need to go through the digestive tract 
of some species in order to sprout.
Ideas don’t belong to people,
ideas are spread out
like seeds
and they grow out in different ways.
Other species that are worth it?
Above all, there are lots of orchids,
lots of aromatic plants.
I mean, usually the species
that catch everyone’s attention
are rosemary and thyme
because they are two species that abound
in this area of El Garraf.
There are other species, 
though, that also feed on
plants and on little animals 
inhabiting this territory.
Another interesting species
in this Park of El Garraf
is the Bonelli’s eagle.
It is the biggest predator in this area
and so it needs plenty of rabbits,
lots of partridges,
lots of species to feed on.

Spanish: 
Y estos dátiles, 
para poder germinar en este territorio,
necesitan pasar por el tubo digestivo 
de algunas especies,
la mayoría de ellos.
Las ideas no pertenecen a las personas,
las ideas se reparten,
como las semillas,
y crecen de diferentes maneras.
¿Otras especies que valen la pena?
Sobre todo, 
hay muchas orquídeas,
hay muchas plantas aromáticas,
o sea, 
normalmente las especias
que llaman mucho la atención de todo el mundo
son el romero, el tomillo…
ya que son dos especias 
que abundan mucho
aquí, en el Garraf,
pero hay otras especies que 
también se alimentan
de las plantas o de los animalitos 
que hay en este territorio.
Otra de las especies interesantes
en el Parque de El Garraf
es el águila perdicera.
Es la súper depredadora de este territorio,
le hacen falta muchos conejos,
muchas perdices,
muchas especies de las que alimentarse.

Catalan: 
I si aquestes espècies hi són,
vol dir que l’ecosistema està en bon estat.
Vam portar a terme un projecte l’any 2003.
Vam col·locar unes càmeres
als diferents nius d’aquestes àguiles
per poder portar un control
i, a la vegada, fer una investigació científica de,
sobretot, dieta i comportament.
Això ens ha donat a conèixer molt millor aquesta espècie
i ens ha facilitat que el públic pugui veure-ho,
també, a través d’Internet.
El fet de poder-ho veure
també fa que, a les espècies, les puguem estimar molt més
i si en algun cas s’ha de fer alguna regulació
d’aquests accessos propers al niu,
doncs, la gent ho entén perfectament.
♪ Música ♪
El poeta més gran que ha viscut fins ara a Xile,
que té 101 anys,
és Nicanor Parra,
el germà de Violeta Parra.

Spanish: 
Y si estas especies están ahí,
quiere decir que 
el ecosistema está en buen estado.
Llevamos a cabo un experimento en 2003.
Colocamos unas cámaras
en los diferentes nidos de estas águilas
para poder llevar un control
y, al mismo tiempo, hacer una investigación científica de,
sobre todo, dieta y comportamiento.
Esto nos ha permitido conocer 
mucho mejor esta especie
y nos ha facilitado que el público pueda verlo,
también, a través de Internet.
El hecho de poder verlo
también hace que, a las especies, 
las podamos querer mucho más
y, si se tuviera que hacer una regulación
de estos accesos cercanos al nido,
pues la gente lo entendería perfectamente.
♪ Música ♪
El poeta más grande que ha vivido 
hasta ahora en Chile,
que tiene 101 años,
es Nicanor Parra,
el hermano de Violeta Parra.

English: 
So, if these species exist,
it means that the ecosystem 
is in good conditions.
We carried out a project in 2003.
We installed cameras
into several eagle nests
so that we could have them under control
and, at the same time, 
perform a scientific investigation
specifically about their diet and behaviour.
This has made us understand this species better
and it has made it easier for the public
to watch it on the Internet.
Being able to watch it
makes us appreciate this species much more,
and if there was a need to regulate
people's access to the nests,
they would totally understand it.
♪ Music ♪
The greatest poet that has lived
 until now in Chile,
who is 101 years old,
is Nicanor Parra,
Violeta Parra’s brother.

English: 
And this utopian poetry I am talking about,
he also worked on it
since the 30’s,
against Neruda’s poetry,
which talked about romantic poetry,
romantic love poetry, actually.
Nevertheless, 
Nicanor Parra worked on
ecological poetry
and he called it antipoetry,
and he himself would say:
“Over the years,
poetry has been the kingdom and the place
for the romantic fool.”
Until he came
along with his roller-coaster,
spitting fire
and then used poetry to criticize,
for social purposes, 
for comedy,
to laugh at death
and for many other things.
Poetry is not categorized in any level,
therefore it has to be 
related to the imagination.

Catalan: 
I aquesta poesia utòpica de la que parlo,
ell també va treballar
des dels anys 30
contra la poesia de Neruda,
la que parla de la poesia romàntica,
la poesia de l'amor romàntic, en el fons.
Però Nicanor Parra va treballar
amb la poesia ecològica
i la va anomenar anti-poesia,
la poesia que ell mateix deia:
«Durant anys,
la poesia ha estat el regne, el lloc
del babau romàntic.»
Fins que va arribar ell,
amb la seva muntanya russa,
traient foc per la boca,
i aleshores va utilitzar la poesia per a la crítica,
per allò social, l'humor,
per riure's de la mort,
per a moltes altres coses.
La poesia no s'encasella dins de res,
aleshores, justament té a veure 
amb la imaginació.

Spanish: 
Y esta poesía utópica de la que estoy hablado,
él también trabajo
desde los años 30
contra la poesía de Neruda,
la que hablaba de la poesía romántica,
la poesía del amor romántico, en el fondo.
Pero Nicanor Parra trabajó
con la poesía ecológica
y la llamó anti-poesía,
la poesía que él mismo decía:
«Durante años,
la poesía ha sido el reino, el lugar
del tonto romántico.»
Hasta que llegó él,
con su montaña rusa,
echando fuego por la boca
y entonces él utilizó 
la poesía para la crítica,
para lo social, 
para el humor,
para reírse de la muerte,
para muchas otras cosas.
La poesía no se encasilla en algo,
entonces, justamente tiene que ver 
con la imaginación.

English: 
♪ Music ♪
Let people jump to conclusions,
but this is something
I want to apply to everything.
The fact of creating this kind of fascination,
as well as this hallucinatory feeling.
I like it when it affects everything,
even humour.
To me, humour is a primary thing,
but I like it when this humour 
has also a bit of fascination,
a pinch of hallucinatory fascination.
Sitges is,
regarding these hallucinatory features,
a very friendly village,

Catalan: 
♪ Música ♪
Que cadascú es faci 
la seva pròpia pel·lícula,
però això és una cosa 
que ho vull fer amb tot.
Tant amb generar 
aquesta mena de fascinació,
com de sensació al·lucinatòria.
M’agrada que es produeixi amb tot,
fins i tot amb l’humor.
Per a mi l’humor es una cosa bàsica,
però que aquell humor
 tingui un punt de fascinació, també,
que tingui com una fascinació al·lucinatòria.
Sitges és,
pels aspectes al·lucinatoris,
és un poble molt friendly,

Spanish: 
♪ Música ♪
Que cada uno se haga su propia película,
pero esto es algo
que quiero hacer con todo.
Tanto generando esta especie de fascinación,
como de sensación alucinógena.
Me gusta que se produzca con todo,
incluso con el humor.
Para mí, el humor es algo básico,
pero que ese humor tenga 
un punto de fascinación, también,
que tenga como una fascinación alucinógena.
Sitges es,
en cuanto a los aspectos alucinatorios,
es un pueblo muy friendly,

English: 
hallucinatory-friendly.
We don’t have to suck up to the audience,
and tell them:
“Wait, we’ll make something nice for you...”,
but we shouldn’t go against them either.
I base my theory on the idea that
the audience’s obligations
end as soon as they pay for the entrance ticket.
So yeah, once they’ve paid for your book
we have to make them feel amazed.
“Not at all, they must make an effort”.
What the hell are you talking about?
The effort, let’s say,
must be an effort that produces pleasure.
A hallucinatory pleasure, though.
We’ve had plenty of anecdotes.
Funny ones...lots of them.
In fact, we have them every year.
There is a top anecdote.
During the local parade,

Spanish: 
alucinatorio-friendly.
No hay que hacerle la pelota al espectador,
diciéndole:
«No, te haremos una cosa agradable…»,
pero tampoco hay que ir en su contra.
Me baso en la idea de que
las obligaciones del espectador
se acaban en cuanto paga en la taquilla.
Entonces, claro, una vez pagado el libro,
tú lo que tienes que hacer es hacerlos flipar.
«Pues no, tienen que esforzarse.»
¿Qué coño esforzarse?
El esfuerzo, digamos,
tiene que ser un esfuerzo 
que provoque un placer,
pero un placer alucinatorio.
Hemos tenido muchas anécdotas.
Divertidas… muchas.
De hecho, cada año tenemos.
Hay una anécdota estrella,
que es que durante el pasacalle,

Catalan: 
al·lucinatori-friendly.
No hem de fer-li la pilota a l’espectador,
de dir-li:
«No, et farem una cosa agradable...»,
però tampoc no anar en contra de l’espectador.
Em baso en la idea que
les obligacions de l’espectador
s’acaben una vegada han pagat a la taquilla.
Llavors clar, un cop t’han pagat el llibre,
tu el que has de fer és fer-los flipar.
«Doncs, no, s’han d’esforçar.»
Què cony d’esforçar?
L’esforç, diguem-ne,
ha de ser un esforç que provoqui un plaer,
però un plaer al·lucinatori.
N’hem tingut moltes, d’anècdotes.
Divertides... moltes.
De fet, cada any en tenim.
Hi ha una anècdota estrella,
que és que durant la cercavila,

Spanish: 
cuando se reciben a los poetas 
que llegan a la plaza de la estación,
dio la casualidad
de que ese mismo día,
a esa misma hora,
venían 30 alcaldes de diversas poblaciones
a visitar al alcalde de Sitges.
Y cuando llegaron los alcaldes 
a la altura del balcón,
salió y dijo:
«¡Bienvenidos, Poetas!»
Y los alcaldes, por algún extraño motivo,
se dieron por aludidos.
Se ve que a nadie le sabe mal 
que le llamen poeta
o todo el mundo se reconoce como tal,
porque se detuvieron todos
y miraron hacia arriba,
y claro, ante la reacción,
pues sí, sí,
Rosa Andreu les leyó el poema,
les lanzaron los claveles,
había una alcaldesa que lloraba…
El alcalde de Sitges ya sabía
que aquello no era,
pero se calló, 
se calló porque no tenía…
¿Qué hacía, no?
Y nada, y bueno,
se fueron y entonces Rosa
bajó y la que estaba abajo le dijo:
«Ya puedes volver a subir 
porque estos no eran los poetas.»

Catalan: 
quan es reben els poetes 
que arriben a la plaça de l’estació,
va resultar
que aquell mateix dia,
a aquella mateixa hora,
venien 30 alcaldes de poblacions diverses
a visitar l’alcalde de Sitges.
I quan van arribar els alcaldes 
a l’alçada del balcó,
va sortir i els va dir:
«Benvinguts, Poetes!»
I els alcaldes, 
per alguna estranya raó,
es van donar per al·ludits.
Es veu que a ningú 
no li sap greu que li diguin poeta
o tothom es reconeix com a poeta
perquè es van aturar tots
i van mirar a dalt,
i és clar, davant de la reacció,
doncs sí, sí,
la Rosa Andreu els va llegir el poema,
els van llançar els clavells,
hi havia una alcaldessa que plorava...
L’alcalde de Sitges ja ho sabia,
que allò no era,
però va callar, va callar perquè, clar, l’home no tenia...
què feia, no?
I res, i bé,
se’n van anar i llavors la Rosa
ja va baixar i la que estava a baix li va dir:
«Ja pots tornar a pujar 
perquè aquests no eren els poetes.»

English: 
when the poets that arrive at the station square 
are welcomed,
it just so happened that
that same day, 
at that exact same time,
30 mayors from different villages
came to visit the mayor of Sitges.
And so when they were under the balcony,
she went out and said:
"Welcome poets!”
And the mayors, for some strange reason,
took the hint.
It looks like nobody dislikes being called a poet,
maybe everybody identifies themselves as one,
since they all stopped
and looked up,
and of course, with that reaction,
well, yeah...
Rosa Andreu read the poem to them,
she threw carnations at them,
there was a mayoress who was crying...
The mayor of Sitges already knew
that wasn’t supposed to happen, 
but he didn’t say anything
because… what was he supposed to say?
So, well,
when they left, Rosa went downstairs
and a woman who was there told her:
“Those weren’t the poets, 
so you may as well go up again.”

Catalan: 
I llavors, me’n recordo molt bé,
que jo anava acompanyant la comitiva,
en Joan havia quedat més endavant
i veig venir en Joan corrent, i diu:
«Cèlia, una cosa que et farà molta risa!»
Perquè en Joan diu risa,
perquè risa fa més risa que no riure, no?
Segurament.
És allò de «la carn és dèbil», no?
I llavors, doncs, quan et criden, dient:
«Va, Florenci, és que tu fas molt bé el pallasso!»
Clar, si t’ho diuen, que ho fas molt bé,
tu t’ho creus, i dius:
«Va, sí, sense mi no poden passar.»
Faig com que sóc un bon pianista
i aquell dia, doncs sóc seriós.
Realment, perdó, però
crec que Déu n’hi do els sitgetans que són creatius,
que ballen, que pinten, 
que escriuen... molts.
I molta gent de fora
que, d’alguna forma, 
s’ha acabat implicant dintre de Sitges
i altres que no,
altres que venen i...
que viuen dins la seva bombolla.
Jo mateix estic integrat a Sitges
d’una manera molt...
però se’m permet.

English: 
I remember it very well,
I was alongside the committee,
Joan was ahead of me.
Suddenly, I saw him 
running towards me and saying:
“Cèlia, this will make you crack up!”
Because he always says to crack up
because to crack up is funnier 
than to just laugh, isn't it?
Probably.
It’s like, as the saying goes:
 “the flesh is weak.”
And then, when they call you saying:
“Come on, Florenci, you are great at clowning around.”
Of course, if they tell you
 you are great
you believe it and say:
“Yeah, they need me."
I act as if I were a good pianist
and I act seriously.
In fact, I’m sorry,
but just look how many people from Sitges
 are creative,
dance, paint, write… 
there are lots.
And lots of outsiders
 who, somehow, end up 
getting involved with Sitges
and others that don’t,
that come and
live in their own bubble.
I myself am somehow 
integrated in Sitges…
but I’m allowed to.

Spanish: 
Y entonces, me acuerdo muy bien,
que yo iba acompañando a la comitiva,
Joan estaba más adelante
y lo veo que viene corriendo, 
y dice:
«¡Cèlia, una cosa que te dará mucha risa!»
Porque Joan dice risa,
porque risa, da más risa que gracia, ¿no?
Seguramente.
Es aquello de «la carne es débil», ¿no?
Y entonces, cuando te llaman diciendo:
«Venga, Florenci, ¡es que tú haces 
muy bien el payaso!»
Claro, si te dicen que lo haces muy bien,
te lo crees, y dices:
«Venga, sí, que sin mí 
no se lo pasan bien.»
Hago como que soy un buen pianista
y ese día me hago el serio.
Realmente, lo siento, pero
hay que ver con la de sitgetanos 
que son creativos,
que bailan, que pintan, 
que escriben... muchos.
Y mucha gente de fuera
que, de algún modo, se ha acabado 
implicando dentro de Sitges
y otros que no,
otros que vienen y…
que viven en su burbuja.
Yo mismo estoy integrado en Sitges
de una manera muy…
pero se me permite.

English: 
♪ Music ♪
But there are also bridge-people,
some dudes from there,

Spanish: 
♪ Música ♪
Pero hay personas puente,
hay tíos de allí también,

Catalan: 
♪ Música ♪
Però hi ha persones pont,
hi ha tios d’allà també,

English: 
from England,
who rebel in the face of these ghettos,
and pure-blooded people from Sitges
who also go there
and people from the English Theater
 mix with the ones from here,
and you can see a swede 
performing castellers.
We will now perform a small fragment 
of the Oscar Wilde’s play
called The Importance of Being Earnest.
Well, yes, I must admit I do, although...
I’m glad to hear it, a man should always 
have an occupation of some kind.
I don’t like NEETs.
How old are you?
Twenty-nine.
Properties?
I have a country house, with some land,
about fifteen hundred acres.
Swimming pool?
Yes.
Tennis court?
Yes.
Wi-Fi?
Of course!

Catalan: 
anglesos i tal,
que es rebel·len contra aquests guetos
i sitgetans de soca-rel
que també van allà,
i estem barrejats els del teatre anglès amb els d‘aquí,
i veus un suec que fa els castellers...
Farem un petit tros 
de l'obra d’Oscar Wilde
que es diu La importància de ser Frank,
The importance of being Earnest.
Bé, sí, admeto que sí, encara que...
M’alegra sentir-ho, 
un home ha de tenir alguna ocupació.
No m’agraden els ni-nis.
Quants anys tens?
Vint-i-nou.
Propietats?
Tinc una casa de camp, amb alguns terrenys,
unes 6.000 hectàrees.
Piscina?
Sí.
Pista de tennis?
Sí.
Wifi?
I tant!

Spanish: 
ingleses y tal,
que se rebelan contra estos guetos
y sitgetanos de pura cepa
que también van allí
y nos mezclamos los del teatro inglés con los de aquí,
y ves a un sueco haciendo castellers…
Haremos un pequeño trozo 
de la obra de Oscar Wilde
que se llama La importancia de llamarse Ernesto,
The importance of being Earnest.
Bueno, sí, admito que sí, aunque…
Me alegra escucharlo, 
un hombre tiene que tener alguna ocupación.
No me gustan los ninis.
¿Cuántos años tienes?
Veintinueve.
¿Propiedades?
Tengo una casa de campo, 
con algunos terrenos,
unas 6.000 hectáreas.
¿Piscina?
Sí.
¿Pista de tenis?
Sí.
¿Wifi?
¡Y tanto!

Catalan: 
♪ Música ♪
Home, jo trobo que és una experiència increïble,
de veritat.
Jo havia voltat bastant, fins ara,
i mai no havia vist una cosa igual
a la de Sitges.
Té un punt d’espontaneïtat,
de familiaritat,
però que també té molt a veure
amb aquest esperit primari
que et deia fa un moment de la poesia.
Que és aquest punt, sempre,
d’innocència i de tendresa.
Si no, segurament ni escriuríem poesia ni la llegiríem,
sense aquest punt de passió primigènia,
per dir-ho així.
I jo crec que Sitges és el baluard
d’això que t’estic explicant.
Surrealista,

English: 
♪ Music ♪
Well, I think it’s an amazing experience,
yeah.
I’ve seen many things, but until now,
anything like what is happening here
in Sitges.
It has a pinch of spontaneity,
of familiarity,
but it also has something to do
with this basic instinct
that I was telling you poetry has.
It’s always this pinch
of innocence and warmth.
Without it, we probably wouldn't write 
nor read poetry,
without this pinch of primitive passion.
And I think that Sitges is the bastion
of what I’m saying.
Surrealistic,

Spanish: 
♪ Música ♪
Hombre, yo creo que es 
una experiencia increíble,
de verdad.
Yo he ido bastante 
de aquí para allí hasta ahora,
y nunca había visto una cosa igual
a la de Sitges.
Tiene un punto de espontaneidad,
de familiaridad,
pero que también tiene mucho que ver
con este espíritu primario
que te decía hace un momento de la poesía.
Que es este punto, siempre,
de inocencia y de dulzura.
Si no, seguramente ni escribiríamos poesía 
ni la leeríamos,
sin este punto de pasión primigenia,
por así decirlo.
Y yo creo que Sitges es el baluarte
de esto que te estoy explicando.
Surrealista,

Catalan: 
de pel·lícula italiana
que no acabes ben bé de saber el que passa
i alhora també
està molt bé,
perquè és com si en algun lloc
encara hi hagués gent
que creu en la poesia
i en la poesia catalana.
És una mena de miracle.

Spanish: 
de película italiana
que no acabas de entender del todo
y que, al mismo tiempo,
está muy bien,
porque es como si en algún lugar
aún hubiese gente
que cree en la poesía
y en la poesía catalana.
Es una especie de milagro.

English: 
like an Italian film
you don’t really understand
but yet you enjoy it,
because somewhere
there is still someone
who believes in poetry,
in Catalan poetry.
It’s a kind of miracle.

English: 
♪ Music ♪
Over time you start to learn it, don’t you?
Yes, exactly,
it’s like literature.
After all,
it’s an act of love.
Catalonia is a small world
and we all know what sometimes happens.
However, it doesn’t happen here.
Here, there are even authors who defend
different poetic or literary movements
and who have different ways of seeing life,
and yet they come together 
in some way.
I think this has to do with 
the magic of the Festival.
In some way, it’s like what happens with love.
Time works differently
depending on the kind
 of relationship you have with people.
And I’ve lived it first-hand,
I found love here in Sitges
and it was 4 and a half years ago,
but when I think about it

Spanish: 
♪ Música ♪
Con el paso de los años 
lo vas aprendiendo, ¿no?
Sí, efectivamente,
como la literatura.
Al fin y al cabo,
es un acto de amor.
Cataluña es un mundo pequeño
y todos sabemos lo que pasa a veces.
En cambio, aquí no pasa.
Aquí, hasta autores que pueden defender
corrientes poéticas o literarias
y maneras de ver la vida 
que no tienen nada que ver,
confluyen de algún modo.
Yo creo que esto también es la magia 
del Festival de Sitges.
Un poco como lo que pasa con el amor,
por ejemplo.
Que también el tiempo funciona diferente
según el tipo de relación 
que tienes con las personas.
Y yo sí que lo he comprobado en mi propia piel,
yo he encontrado un amor aquí en Stiges
y realmente, hace como... como
4 años y medio,
pero cuando lo pienso,

Catalan: 
♪ Música ♪
Amb el pas dels anys ho vas aprenent, no?
Sí, efectivament,
com la literatura.
Al cap i a la fi,
és un acte d’amor.
Catalunya és un món petit
i tots sabem el que a vegades passa.
En canvi, aquí no passa.
Aquí, fins i tot autors que poden defensar
corrents poètics o  literaris
i maneres de mirar la vida que no tenen res a veure,
conflueixen d’alguna manera.
Jo crec que això també és la màgia del Festival de Sitges.
Una mica com passa amb l’amor,
per exemple.
Que també el temps funciona d’una manera diferent
segons el tipus de relació que tens amb les persones.
I jo sí que ho he comprovat en pròpia pell,
jo he trobat un amor aquí a Sitges
i realment, fa com... com
4 anys i mig,
però quan jo ho penso,

Spanish: 
lo pienso y me parece 
que hace como 10,
o incluso 20.
Y según cómo lo pienso,
hace como media hora,
por la intensidad.
O sea, hay una especie de 
contracción del tiempo
y de dilatación del tiempo
que van más allá
de lo que vivimos en un tiempo
que es un estado normal de rutina, 
para entendernos.
Y entonces, está aquella frase
que a mí me gusta mucho 
de Santa Teresa, que dice:
«Donde hay amor, no hay rutina.»
Pues es eso,
donde hay amor, 
el tiempo pasa de manera diferente
y en la Fiesta de la Poesía en Sitges
de lo que hay mucho, también,
es este amor como inyección.
♪ Música ♪
Yo veo el amor
que salpica cada uno 
de los movimientos
de este festival, de esta fiesta.
Es la única…
es la posibilidad por excelencia

Catalan: 
penso i sembla que en fa com 10,
d’una banda o 20, fins i tot.
I segons com ho penso,
fa com mitja hora,
per la intensitat.
O sigui, hi ha unes qüestions de contracció del temps
i de dilatació del temps
que van més enllà
del que de cop vivim el temps, doncs
en un estat normal de rutina, per entendre’ns.
I llavors, és aquella frase
que a mi m’agrada molt de Santa Teresa, que diu:
«On hi ha amor, no hi ha rutina.»
Doncs és això,
on hi ha amor, el temps compta d’una manera diferent
i a la Festa de Poesia a Sitges
el que hi ha molt, també,
és aquest amor com a injecció.
♪ Música ♪
Jo veig l’amor
que esquitxa cadascun dels moviments
d’aquest festival, d’aquesta festa.
És l’única...
és la possibilitat per excel·lència

English: 
it seems as if it was 10 years ago,
or even 20.
And depending on how I look back on it,
it seems as if it was half an hour ago
because of its intensity.
It’s a matter of time contraction
and dilation
that goes beyond
what we live in a daily routine.
And then, there’s that quote
by Santa Teresa that I like so much:
“If there’s love, there’s no routine.”
That is it,
if there’s love, time passes differently
and in the Poetry Festival in Sitges
there’s plenty of this love.
♪ Music ♪
I see how this love
touches every inch
of this festival, 
of these celebration.
It is the only way,

English: 
the only possible way to connect.
I mean, to connect through love
means to connect through truth.
Even if it is something subjective,
but that, to me, 
that's what is essential.
I guess we get invited because of love
and we come because of love.
I don’t know, it just takes place.
It just happens. It just happens.
 (Are irony and love close to each other?)
Yes, they can be close to each other.
Because a love without a pinch of irony
is a lacking love,
a bland love.
There always must be a pinch of it.
But love isn’t something…
Something as eternal…
It is something dynamic…
…as they made us believe.
...absolutely dynamic.
And then, I mean,
in the gay world,
this world we often see as something 
apparently physical,
with muscles and stuff like that,
I mean, there is also
 place for a caress.
And I’m sure that between them 
there’s also plenty of love.

Spanish: 
de las conexiones. 
Quiero decir,
hacer las conexiones 
a través de la vía amorosa
es hacerlas a través de una verdad.
Aunque sea subjetiva,
pero es eso, para mí, lo esencial.
Yo supongo que nos invitan por amor
y nosotros venimos por amor.
No lo sé, esto surge.
Sale solo, esto. Sale solo. 
 (¿La ironía y el amor se tocan?)
Sí, se pueden tocar.
Porque un amor sin un poco de ironía
es un amor muy falto,
tiene muy poca sal.
Tiene que haber un punto, siempre.
Pero el amor no es una cosa tampoco…
Tan eterna…
Es una cosa dinámica, el amor…
…como nos hicieron creer.
…absolutamente dinámica.
Y entonces, quiero decir,
en el mundo gay,
este que vemos tan aparentemente físico,
de la musculatura y todo,
quiero decir, 
también es posible la caricia.
Y entre ellos seguro 
que hay mucho amor.

Catalan: 
de les connexions.
Vull dir, fer les connexions 
a través de la via amorosa
és fer-les a través d’una veritat.
Encara que sigui subjectiva,
però és això, per mi, l’essencial.
Jo suposo que ens conviden per amor
i nosaltres hi venim per amor.
No ho sé, això sorgeix.
Surt tot sol, això. Surt tot sol. 
(La ironia i l’amor es toquen?)
Sí, es poden tocar.
Perquè un amor sense una punta d’ironia
és un amor molt mancat,
té molt poca sal.
N’hi ha d’haver un punt, sempre.
Però l’amor no és una cosa tampoc...
Tan eterna...
És una cosa dinàmica, l'amor...
...com ens van fer creure.
...absolutament dinàmica.
I aleshores, vull dir,
en el món gai,
aquest que veiem tan aparentment físic,
de la fisicalitat, de la musculatura i tot,
vull dir, també es possible la carícia.
I entre ells segur que hi ha molt d’amor.

Catalan: 
El que passa, d’un tipo a un altre...
però, per què no?
Si l’amor a nivell de pell...
... és l'amor, també.
Duri el que duri.
Encara que duri una nit.
És clar, o unes hores
o una visió d’aquest personatge
d’aquella manera que et quedis...
És que ens han educat en la creença que l’amor és etern.
Sí, i perdurable i...
Ai, no, no, no fills meus.
No us ho penséssiu mai això,
no aneu enganyades...
No deixa de ser un acte d’amor,
un acte d’acolliment, un acte de...
sí, un acte d’amor, totalment.
És un homenatge, però com a rebre uns hostes
i tractar-los com es mereixen.
Pots posar la poesia al lloc on es mereix.
L'amor és vida.
Ai, jo no sóc de parlar,
aquesta sí que xerra.
Què és l'amor?
Doncs l'amor és igualtat,
és comprensió.

Spanish: 
Lo que pasa, de un tipo a otro…
pero ¿por qué no?
Si el amor a nivel de piel…
…es amor también.
Dure lo que dure.
Aunque dure una noche.
Por supuesto, o unas horas,
o una visión de este personaje
de esa manera en la que te quedas…
Es que nos han educado con la creencia 
de que el amor es eterno.
Sí, y perdurable y…
Ay, no, no, no hijos míos.
No penséis nunca esto,
no os engañéis…
No deja de ser un acto de amor,
un acto de acogida, un acto de…
sí, un acto de amor, totalmente.
Es un homenaje, pero 
a cómo recibir unos huéspedes
y a tratarlos como se merecen.
Puedes poner la poesía 
donde se merece.
El amor es vida.
Ay, yo no soy de hablar.
Ésta es de hablar.
¿Qué es el amor?
Pues el amor es igualdad,
es comprensión.

English: 
But from a guy to another...
but, why not?
Physical love...
...is also love.
It doesn’t matter how long it lasts.
Even if it's only for a night.
Of course, or for a couple of hours,
or a sight of that person
that makes you feel…
We’ve been raised with the belief that love 
is something eternal.
Yes, and enduring, and...
Ah, no honeys…
Don’t you ever believe that,
don’t let yourselves be fooled by this...
It’s still an act of love,
an act of hospitality, an act of…
yes, an act of love, totally.
It is a homage to the correct way of hosting guests
and treat them as they deserve.
Poetry can be where it deserves to be.
Love is life.
Ehm, I’m not a good talker.
That one is a good talker.
What is love?
Love is equality,
it is comprehension.

Spanish: 
El amor es levantarse por la mañana
y sentirte tal cual lo que eres, y punto.
Si quieres salir así,
pues sal, cariño,
que no pasa nada.
Nadie te tiene que decir nada por eso,
porque eres tú, simplemente.
♪ Música ♪

English: 
Love is waking up in the morning
and feeling okay being the way you are, 
and that's it.
If you want to go out like that,
then just do it honey,
don’t worry.
No one can tell you anything about it,
because you are just being yourself.
♪ Music ♪

Catalan: 
L'amor és llevar-se al matí
i sentir-te com el que ets, i punt.
Si vols sortir així,
doncs surt, amor,
que no passa res.
Ningú no t'ha de dir res per això,
perquè ets tu, simplement.
♪ Música ♪
