
English: 
- [Voiceover] Let's give ourselves an overview,
or synthesis, of all that we've learned about plant
and animal cells, and what I have over here on the left,
this is supposed to be indicative of an animal cell.
Animal cell.
And what I have on the right, this should be indicative
of a plant cell.
Plant cell.
So let's start with the,
what's outside of the cell.
So we see in both of them, we see the extracellular matrix.
You see on this animal or outside of this animal cell,
you see all these collagen fibers and everything else,
all these fibers that are holding these cells into place
and allow these cells to relate to each other,
and actually, depending on what's inside of it,
can even help signal different things to the cells,
so this is an extracellular matrix.
Now when we think about the extracellular matrix for
a plant cell, we also think about,
there's some other components that are involved in the
actual cell wall,
and so the cell wall is a key difference between
plant and animal cells.

Hungarian: 
Tekintsük át és foglaljuk össze,
amit a növényi és állati sejtekről tanultunk.
Itt a bal oldalon egy általános állati sejt vázlata látható.
Állati sejt.
Ez pedig itt a jobb oldalon egy általános növényi sejt vázlata.
Növényi sejt.
Kezdjük a sejteken kívül található struktúrákkal!
Ez mindkét esetben az extracelluláris mátrix.
Az állati sejt esetében
itt láthatóak ezek a kollagén rostok, és minden más.
Ezek a rostok tartják a helyükön ezeket a sejteket,
illetve meghatározóak a sejtek egymáshoz kapcsolódása szempontjából.
Függően az aktuális körülményektől,
e rostok részt vehetnek a sejteket célzó jelátviteli folyamatokban.
Ez tehát az extracelluláris mátrix.
Extracelluláris mátrixról tulajdonképpen növények esetében is beszélhetünk,
ugyanakkor itt más alkotóelemek is előfordulnak:
gondoljunk csak a sejtfalra!
A sejtfal ugyanis egy alapvető különbség
a növényi és állati sejtek között.

Korean: 
j

Bulgarian: 
Да направим преглед или обобщение на
всичко, което сме научили за растителните
и животинските клетки. Това вляво
е рисунка на животинска клетка.
Животинска клетка.
А това в дясно е рисунка
на растителна клетка.
Растителна клетка.
Да започнем с
външната част на клетката.
И двата вида клетки имат извънклетъчен матрикс.
От външната страна на животинската клетка
виждаш всички тези колагенови влакна и т.н.,
всички тези влакна държат клетката стабилна и
позволяват на клетките да се свързват.
В зависимост от точния състав на извънклетъчния матрикс,
може и да помога в пренасянето на сигнали между клетките.
Това е извънклетъчният матрикс.
Но когато говорим за извънклетъчния матрикс на
растителна клетка, трябва да помислим и за
някои други компоненти, които
са част от самата клетъчна стена.
Клетъчната стена е основната разлика
между растителните и животинските клетки.

Hungarian: 
Sejtfalról csak növények esetében beszélhetünk.
Az állati sejteknek nincs sejtfala.
Menjünk egy réteggel beljebb:
ez a sejthártya, vagy plazmamembrán,
ami mindkét sejttípusnál megtalálható.
Az állati sejtnek is van sejthártyája,
és a növényi sejtnek is van sejthártyája.
Mindkét esetben láthatjuk ezeket az apró alagutakat,
amelyek összekötik a szomszédos sejteket.
Erről részletesen volt szó a növényi sejtfalas videóban.
Beszéltünk ezekről a struktúrákról, a plazmodezmákról.
Itt látható egy a maga teljes valójában,
mert itt látható már a következő sejt egy részlete is.
Plazmodezma.
Az állati sejtek analóg struktúráját réskapcsolatnak, "gap junction"-nek nevezik,
amelyek ugyanúgy alagutak szomszédos sejtek között.
Gap junction, réskapcsolat.
Na most, a plazmodezmák sokkal gyakoribbak

English: 
So, the cell wall is going to be in a plant cell.
Animal cells don't have cell walls.
Now, if we go one layer deeper, we get to the plasma
membrane, the cellular membrane,
and we see that that is common to both.
The animal cell is going to have a plasma membrane
and the plant cell is going to have a plasma membrane
and they actually can both have tunnels
from neighboring cells,
or tunnels between neighboring cells.
We studied that in the cell wall video for plant cells.
We saw these things right over here, called plasmodesmata,
And we can actually see a complete one over here,
because I start to draw a little bit of an adjacent cell.
Plasmodesmata.
And in animal cells, the analog are gap junctions,
which are still tunnels between adjacent cells.
So, gap junctions.
Now, plasmodesmata are much more common to a much
wider category of plant cells than gap junctions

Bulgarian: 
Клетъчната стена се среща при растителните клетки.
Животинските клетки нямат клетъчни стени.
Ако слезем един слой по-надълбоко, и стигнем до плазмената
мембрана или клетъчната мембрана, ще
видим, че тя присъства и при двата вида клетки.
Животинската клетка ще има клетъчна мембрана,
растителната клетка също ще има клетъчна мембрана.
И при животните, и при растенията могат да се видят
тунели между съседните клетки,
на границите между две клетки.
Учихме за тях във видеото за клетъчната стена на растителните клетки.
Видяхме, че тези неща тук се наричат плазмодезми.
Можем да видим цяла плазмодезма ето тук,
където съм започнал да рисувам част от съседната клетка.
Плазмодезми.
При животниските клетки аналог на плазмодезмите са цепковидните контакти,
които също са тунели между съседни клетки.
Цепковидни контакти.
Плазмодезмите са много по-често, срещани при
различни видове растения, в сравнение с цепковидните контакти при животните.

Hungarian: 
a legtöbb növényi sejt esetében általában,
de a réskapcsolatok nagyon is fontosak lehetnek
bizonyos állati sejtek esetében.
Ilyenek például a szívizomszövet sejtjei,
ahol a szomszédos sejtek közti réskapcsolat következtében
az ingerület gyorsan végigfut a szöveten,
vagyis a szomszédos sejtek megfelelő módon szinte egyszerre húzódnak össze.
Látható tehát, hogy milyen nagy jelentőségűek lehetnek
a réskapcsolatok egyes állati szövettípusokban.
Menjünk még egy réteggel beljebb!
Előtte azonban szeretném hangsúlyozni
(ahogy szinte valamennyi videóban megteszem),
hogy minden membrán, amit iderajzolok,
még a legkülső sejthártya is,
vagy a sejtszervecskéket határoló membránok,
lipid kettősrétegek, pontosabban foszfolipid kettősrétegek.
Nagyítsunk bele itt,
ebbe a sárga részbe!
Elsőre egyetlen vonalnak néz ki, de valójában
két réteg, amelyet foszfolipid molekulák sora alkot.
Ezek a kifelé mutató hidrofil feji részek,
ezek pedig a hidrofób farki részek, amelyek a kettősréteg belseje felé mutatnak.

English: 
but gap junctions can be very relevant in certain types
of animal cells, in particular,
things like heart cells, where because of gap junctions
between adjacent cells,
electrical signals can move through the tissue
and let adjacent cells know, hey, it's time to contract
in the right way, so this is still very crucial
for certain types of animal cells.
So now let's go a layer even deeper,
and actually, before I do that, I want to reemphasize this,
and I do this in almost every video.
All of these membranes that we draw,
either the outercellular membrane
or the membranes of these organelles,
these are all lipid bilayers, or phospholipid bilayers,
so if I were to zoom in, right over there,
on this yellow place right over there,
it looks just like a line, but it really is,
it really is a,
they really are these phospholipid,
these phospholipid bilayers
that have these hydrophilic heads that point outwards
and these hydrophobic tails that point inwards,

Bulgarian: 
Цепковидните контакти се срещат често само в определени видове
животински клетки.
Например съседните сърдечномускулни клетки имат цепковидни контакти
помежду си,
за да се позволи предаването на електрични сигнали през сърдечната тъкан.
Така съседните клетки разбират, че трябва да се съкратят
по точния начин. Това е изключително важно за
някои видове животински клетки.
Сега да слезем още един слой по-надълбоко.
Но преди това искам отново да  отбележа нещо,
на което наблягам в почти всяко видео.
Всички тези мембрани, които рисуваме,
независимо дали са външни клетъчни мембрани
или мембрани на органели,
са двойни липидни слоеве, двойни фосфолипидни слоеве.
Да увеличим тази част тук.
Жълтата част
изглежда като линия,
но в действителност
това са фосфолипиди,
това са двойни слоеве фосфолипиди,
чиито хидрофилни глави сочат навън,
а хидрофобните им опашки сочат навътре.

Hungarian: 
És így tovább, mindkét irányban.
Az összes membrán tehát lipid kettősréteg.
De folytassuk!
Ahogy haladunk befelé a sejtbe, láthatjuk, hogy mindkét sejttípus rendelkezik sejtvázzal.
Van sejtváz, ez azt jelenti,
hogy mikrofilamentumok vannak itt is,
és mikrofilamentumok vannak itt is.
Most nem fogom a komplexitást a maga teljességében bemutatni,
mivel az a célunk, hogy legyen egy viszonylag egyszerű áttekintő ábránk.
Vannak még mikrotubulusok,
mikrotubulosok,
intermedier filamentumok.
E struktúrákat részletesen más videók mutatják be.
Most folytassuk az utazásunkat!
Az állati sejtben ezek itt a centroszómák,
ezek irányítják a mikrotubulusokat,
amelyekről nagyon sokat fogunk beszélni a mitózisos videóban.
Centroszómák nincsenek a növényi sejtben.
A növények más módon irányítják a mikrotubulusaikat,
általában is,
és különösen a mitózishoz hasonló folyamatok során.

English: 
and it keeps going, I want to make that very clear.
These lipid bilayers, all of these membranes that I draw,
are lipid bilayers.
But let's keep on going.
So as we go now into the cell,
we see that both of these cells have cytoskeletons.
We have cytoskeletons, so, you have your
microfilaments right over here,
microfilaments right over here,
and I'm not giving full justice to the complexity,
just 'cause we want to be able to have a fairly
simple-looking diagram.
You have your microtubules,
microtubules.
You might have intermediate filaments,
and we talk about all of those things in other videos,
but now, let's dig a little bit deeper,
so in the animal cells, I have these centrosomes, and they
are key for organizing the microtubules,
and we're gonna see them a lot when we talk about mitosis.
We don't see them in plant cells.
They actually figure out other ways to organize
their microtubules, especially, well, in general,
and especially when we're thinking about something like

Bulgarian: 
Този двоен липиден слой продължава по протежението на цялата мембрана. Нека да е ясно.
Всички тези мембрани, които рисувам
са двойни липидни слоеве.
Да продължим.
Щом навлезем във вътрешността на клетката,
виждаме, че и двата вида клетки имат цитоскелет.
Имаме цитоскелети, следователно
тук има микрофиламенти,
миктофиламетни.
Рисунката не показва тяхната сложна структура,
защото искаме да имаме сравнително опростена
диаграма на клетките.
Имаме микротубули,
микротубули.
Може да има и интермедиерни филаменти.
Говорим за всички тези структури в друго видео.
Сега да обърнем повече внимание на други органели.
В животинските клетки има центрозоми.
Те са ключови за организирането на микротубилите.
Ще говорим много за центрозомите, когато се занимаваме с митоза.
В растителните клетки не виждаме центрозоми.
Растителните клетки използват други начини за организиране
на микротубулите си,
особено по време на

English: 
mitosis, but let's see what other differences are here.
Well one big thing that you might notice
is this big blue, balloon, egg-looking thing,
and this doesn't contain these green things,
it's really just behind these green things,
and this is, these tend to be associated with plant
and fungal cells.
This is a central vacuole.
Central vacuole.
And a central vacuole can store fluid,
it can store enzymes, it can be viewed as a place for waste,
and actually, it turns out that even though they're common
to plants, that depending on which plants, which cells,
they can have very different roles,
and I want to emphasize this to you,
and I do this in other videos.
We keep seeing all these organelles,
and we can draw pictures, we can draw diagrams of them,
and we think we know what most of their functions are,
but almost all of these organelles and all of actually,
the cell, is an area of active research.
In the decades to come, we're gonna find more
and more things that these different organelles do,
and ways that they signal to each other and interact
with each other and behave in different circumstances,

Hungarian: 
De most térjünk vissza a további különbségekre!
Ez az óriási struktúra, ami itt látható
olyan, mint egy hatalmas kék lufi, vagy tojás.
Vigyázat, ezek a zöld sejtalkotók nem benne, hanem előtte vannak!
Ez az óriási (kék) sejtalkotó nagyon jellemző a növényi és gombasejtekre.
Ez a központi vakuólum.
Központi vakuólum.
A központi vakuólum folyadékot tartalmaz,
enzimeket raktároz, salakanyagokat tárol.
Valójában azon túl, hogy nagyon jellemző növényi sejtalkotó,
függően a fajtól vagy az adott sejttípustól,
az aktuális szerepe egészen eltérő lehet.
Ez nagyon fontos, más videókban is kitérünk rá.
Nézzük ezeket a sejtalkotókat,
ábrákat készítünk róluk,
és azt gondoljuk, nagyrészt ismerjük a működésüket is,
de a legtöbb sejtszervecske, és maga a sejt is
jelenleg folyó kutatások tárgya!
Az elkövetkező évtizedek
rengeteg újdonságot hoznak majd a sokféle sejtalkotó szerepét illetően,
hogy milyen jelátviteli folyamatok zajlanak közöttük,
mi módon állnak kapcsolatban egymással,
hogyan viselkednek más-más helyzetben.

Bulgarian: 
митоза. Но да видим какви други разлики има между растителната и животинската клетка.
Една голяма разлика, която може да забелязваш
е този голям, син балон, приличащ на яйце.
Тези зелени неща не са в него,
просто синият балон е зад зелените неща.
Структури като него се свързвати  с растителните, и с
животинските клетки.
Този син балон е централна вакуола.
Централна вакуола.
Централната вакуола може да съхранява течности
или ензими. Може да се разглежда и като място за съхранение на отпадъци.
Всъщност, въпреки че вакуолите са често, срещани в растителните клетки,
те могат да имат разнообразни функции
в зависимост от вида растителни клетки.
Искам да обърнеш внимание на това,
ще говорим за него и в други видеа.
Виждаме всички тези органели,
правим им рисунки, слагаме ги на диаграми
и си мислим, че знаем какви са повечето от фунциите им.
Но всъщност органелите и
клетката като цяло все още са предмет на активни научни проучвания.
В следващите десетилетия ще открием
още много функции, които тези органели могат да изпълняват,
начини, по които могат са си изпращат сигнали и да общуват,
какво е поведението им при различни условия,

Hungarian: 
Tehát még csak épp, hogy elkezdtük megérteni, hogy mi minden van itt,
átlátni, hogy mit is csinálnak,
de a jövőben még sokkal, sokkal, sokkal többet fogunk tudni
a sejt sokféle egységéről és azok működéséről.
Tehát, ahogy említettem, ez a központi vakuólum.
Hatalmas nagy, belső támaszt ad a sejtnek,
részt vesz tárolási folyamatokban.
A legközelebbi megfelelője az állati sejtben,
(ugyanis bizonyos állati sejtekben van vakuólum, persze nem mindben)
a legközelebbi megfelelője a lizoszóma.
Ez itt (legyen narancssárga) a lizoszóma.
Lizoszóma
A lizoszóma a salakanyag-tárolás helye az állati sejtben,
egy csomó enzimet tartalmaz,
ami széttördel (megemészt) mindent, ami ide kerül.
A lizoszóma pH-ja viszonylag alacsony,
savas, ami elősegíti a kötések változatos felszakítását,
így a molekulatöredékek újrahasznosíthatóakká válnak.

Bulgarian: 
така започваме да разбираме
по-добре какво правят.
Но в следващите десетилетия ще научим още
много, много повече за различните структури и функции
на клетката.
Както вече споменах, това е централната вакуола.
Tя е голяма и може да предостави структурна опора
на клетката, може да съхранява неща,
някои животински клетки
също могат да имат вакуола,
но не всички. Най-добрият аналог на вакуолата в животинските клетки е лизозомата.
Тя е ето тук в оранжев цвят.
Това тук е лизозома.
Лизозома,
лизозома.
Лизозомата може да се разглежда като място за изхвърляне на отпадъци
в животинската клетка.
Лизозомите съдържат ензими, така че когато нещо попадне в тях,
то се разгражда.
Вътрешността на лизозомите има сравнително ниско pH,
по-киселинно е, за да могат нещата, попаднали в тях да се разградят
и съставните им части да се рециклират.
Тъй като сме на категорията места, в които

English: 
so we're starting to understand what's there
and have an idea of what they do,
but in the decades to come, we're gonna learn much, much,
much more about the different structures and functions
of a cell, but as I mention,
this is a central vacuole.
It's large, it can help provide structural support
for the cell, it can help store things,
and the best analogue on the animal cells,
some animal cells actually can have a vacuole,
not all of them, but the best analogue is the lysosome,
so this right over, just in the orange color,
this right over here is a lysosome.
Lysosome,
lysosome,
and a lysosome could be viewed as the waste-disoposal
of an animal cell, where it's going to have a bunch of
enzymes in it, so that things can kind of go in there
and get broken up.
It has a low, a relatively low pH,
a more acidic pH so that things can be broken up
in different ways and then their individual pieces can be
recycled, and since we're in this category of places where

Bulgarian: 
се разграждат, катаболизират
или метаболизират различни неща,
можем да поговорим и за пероксизомите.
Пероксизоми.
Тук можем да видим две от тях,
наричат се така, защото когато били открити за
пръв път, учените си казали, "Хей, тук вътре се случва нещо,
протичат реакции на окисление."
"Изглежда, че крайният страничен продукт е водороден
пероксид". Затова били наречени пероксизоми.
Все още изучаваме всички функции, които тези органели изпълняват,
но знаем, че са важни за
накъсване на дълги вериги мастни киселини,
за да станат по-лесни за употреба от други части на клетката.
Пероксизомите имат и други роли,
чиито механизми все още не са напълно изучени.
Сега да се върнем към разликите между растителните и
животинските клетки. Ключова разлика са
тези органели тук.
Това са хлоропласти.
В тях протича фотосинтезата

Hungarian: 
Ha már itt tartunk, a molekulák lebontásánál és változatos átalakításánál,
említsük meg a peroxiszómát is!
Peroxiszóma.
A peroxiszómák mindkét sejttípusban előfordulnak.
Az őket leíró tudósokban valami ilyesmi játszódhatott le:
"Nocsak, itt egy oxidációs folyamat játszódik le."
"A végső melléktermék mintha hidrogén-peroxid lenne..."
Így hát e sejtalkotók a peroxiszóma nevet kapták.
Továbbra sem ismert teljes egészében,
hogy mi mindent csinálnak, de az biztos,
hogy kulcsszereplők a hosszú zsírsavláncok hasításában,
amit ily módon a többi sejtalkotó már hasznosítani tud.
Emellett más feladatokat is ellátnak,
de még nem értjük az összes itt zajló folyamatot.
Térjünk vissza a növényi és állati sejtek közti különbségek tanulmányozásához!
A legfőbb eltérést ezek a sejtalkotók jelentik itt:
a zöld színtestek (kloroplasztiszok).
Bennük játszódik a fotoszintézis.

English: 
things go to get, maybe, broken down or catabolized
or metabolized in certain ways,
it's also worth talking about the peroxisomes.
Peroxisomes.
So the peroxisomes we actually see in both of them,
and they're named that way because when they were first
studied, they said, "hey there's something going on here
"where there's some oxidation reactions going on here."
"Well it seems like the final byproduct seems to be hydrogen
"peroxide," and so that's why they were named peroxisomes
and we're still understanding exactly all of the things
that they do, but we know that they're important for
cutting up long-chain fatty acids,
so they can be more usable by other parts of the cells,
but they also have other roles and all of their
mechanisms are still not fully understood.
Now going back to differences between the plant cell
and the animal cells, a key difference is going to be
these characters right over here.
These are chloroplasts.
These are where photosynthesis takes place,

Hungarian: 
Természetesen erről részletesen lesz szó a növényi sejteknél.
Ez az a folyamat, amely során a növények fixálják a szenet (szerves anyagot állítanak elő)
a fény energiájának felhasználásával.
Ők tehát a zöld színtestek,
a kloroplasztiszok.
Nincsenek jelen az állati sejtekben.
Ha már szóba került az energia,
említsük meg a sejt ATP-gyárait,
amelyek mindkét sejttípusban megtalálhatóak:
ők a mitokondriumok.
Ahogy mondtam, mindkét sejttípusban jelen vannak.
Aztán van még sok más közös vonás is.
Ilyen pl. a Golgi, a Golgi-készülék itt,
és itt a Golgi itt is!
Itt zajlik azon fehérjék érése és csomagolása,
amelyek elsősorban a sejten kívül (!) használódnak fel.
Itt az endoplazmikus retikulum.
Ez a durva endoplazmikus retikulum,
amelynek membránjához riboszómák kapcsolódnak,
ez pedig a sima ER, amely riboszómák nélküli.
A durva ER a fehérjeszintézis egyik fontos helyszíne,
míg a sima ER a lipidek szintézisében játszik szerepet.
Aztán itt a sejtmaghártya.

Bulgarian: 
и разбира се, те се срещат в растителните клетки.
Благодарение на тези органели растенията
си създават храна.
Можем да кажем, че фиксират въглерод с помощта на енергия от светлината.
Хлоропласт.
Имаме хлоропласт ето тук.
Хлоропластите не се срещат в животинските клетки.
Когато говорим за енергия,
говорим за фабрики за производство на АТФ в клетките,
те се срещат и в двата вида клетки.
Това разбира се са митохондриите.
Виждаме митохондрии и в двата вида клетки.
Има и други органели, които се срещат и в растителните,
и в животнските клетки.
Виждаме
апарат на Голджи в тази клетка
и в тази.
Това е мястото, където се пакетират белтъци за употреба
в самата клетка или извън нея.
Имаме ендоплазмена мрежа.
Имаме зърнеста ендоплазмена мрежа,
която има рибозоми, свързани с мембраната,
имаме и гладка ендоплазмена мрежа, която няма рибозоми.
Това е мястото, където се произвеждат много белтъци,
както и
липиди.
След това имаме и ядрената обвивка.

English: 
and clearly we're gonna show it in the plant cell.
This is how they take, they're able to create,
they're able to create, essentially, food or,
I guess you could say, fixed carbon, based on light energy,
so let me see, chloroplast.
Chloroplast, right over there.
We do not see that in the animal cell.
Now, when we're talking about energy,
we talk about the ATP factories of cells,
and we find this in both of these cells,
and that, of course, are the mitochondria,
and we see the mitochondria in both of the cells,
and then the other things we also see a lot of
common things.
We see golgi,
we see the golgi apparatus in that cell,
we see golgi apparatus in that cell,
and that's where we package proteins for use
either within the cell or outside of the cell.
We have the endoplasmic reticulum.
We have the rough endoplasmic reticulum
that has ribosomes bound to the membrane,
and we have the smooth, where you don't have the ribosomes,
an this is where a lot of proteins get manufactured,
but including and all,
but even lipids also can get manufactured.
Then you have, of course, the nuclear membrane.

Bulgarian: 
Всъщност това е вътрешната ядрена мембрана
ето тук.
Външната мембрана е свързана
с ендоплазмената мрежа.
Можеш да видиш тези структури и при двата вида клетки.
В ядрената обвивка, разбира се, има ДНК.
Тя е във формата на хроматин. Имаме и
тази много плътна зона, която се вижда с микроскоп.
Тя се нарича ядърце и се асоциира
с
робозомни образувания и рибозомна РНК.
Естествено имаме и всички тези свободни рибозоми.
Имаме свободни рибозоми.
Бих казал, че това е много бърз преглед на
еукариотните клетки,
но се надявам, че ти даде идея
за някои от основните разлики между растителните и животинските клетки.

English: 
Actually, this is the inner nuclear membrane
right over here.
The outer membrane is contiguous
with the endoplasmic reticulum,
but you see that in both of these cells,
and inside, of course, you have the DNA.
It's in chromatin form, and then you have this, kind of,
extra-dense area that shows up in microscopes
which we call the nucleolus, which is associated,
which is as associated with ribosomal,
with ribosome formations and ribosomal RNA,
and of course, you also have free ribosomes.
Free, you also have free ribosomes.
So this is a very high level overview of cells,
eukaryotic cells, I should say,
but hopefully it also starts to show you some of the
key distinctions between animal and plant cells.

Hungarian: 
Ami azt illeti, ez a két membránból álló sejtmaghártya belső rétege,
a külső réteg folytonos az endoplazmatikus retikulummal.
Értelemszerűen mindkét sejttípusra jellemző,
végül pedig itt belül helyezkedik el a DNS.
Épp kromatin formában van jelen,
ez pedig egy fokozottan denz (sűrű) területként látszik a mikroszkóp alatt:
ez a sejtmagvacska,
ahol az rRNS szintetizálódik, valamint összeállnak a riboszómák alegységei.
Ezek itt pedig a szabad riboszómák.
Szabad (nem DER-hez kapcsolódó) riboszómák.
Ez tehát a sejtek vázlatos áttekintése,
méghozzá eukarióta sejteké,
amely reményeim szerint felvillantotta
a növényi és állati sejtek közti legfőbb különbségeket is.
