
Korean: 
 
지구에 뚜렷한 층이 존재한다는 것을
처음으로 깨달은 사람은
다음의 사람이었습니다
바로 안드리야 모호호비치치입니다
그리고 저는 방금 한 말에 대하여
모든 크로아티아인들에게
제대로 된 크로아티아어 발음으로
말하지 못한 것에 대해 사과드립니다
그는 기상학자이자 지진학자입니다
그리고 그는 1909년에 일어난 지진을
처음 알아냈습니다
크로아티아 자그레브의 약간
남동쪽으로 간 지역에서
지진이 발생했습니다
대략 이쯤에서 지진이 일어났습니다
그와 우리에겐 행운이었습니다
당시 지진이 일어났을때
그 지역에 지진 관측소들이  위치해 있었습니다
그리고 모든 지진관측소에선
관측소에 도달하는
모든 지진파들을
감지할 수 있는 기구들이
설치되어 있었습니다
그리고 흥미로운 점은
만약 지구가 균일한 물질로 되어있다고 할 때
한번 그 상황을 그려보면

Czech: 
To, že existuje vícero odlišných
vrstev zemských obalů,
si poprvé uvědomil tento muž,
Andrija Mohorovičić.
Předem se omlouvám všem Chorvatům
za komolení výslovnosti.
Mohorovičić byl meteorolog a seizmolog
a byl prvním, kdo si toho všiml, 
při zemětřesení v roce 1909.
K tomuto zemětřesení došlo v Chorvatsku,
na jihovýchod od Záhřebu,
přibližně v této oblasti.
Naštěstí pro něj i pro nás se na tomto 
území, ještě před zemětřesením,
již nacházelo několik
seismografických stanic.
Všechny tyto stanice jsou v podstatě
měřicí přístroje přizpůsobené tak,
aby zaznamenaly pohyb
seismických vln
a byly schopny změřit jejich intenzitu.
Zajímavé bylo, že si Andrija uvědomil,
že kdyby bylo složení Země uniformní
– nakresleme si to –,

Bulgarian: 
Първият, който разбрал, че има различни 
земни слоеве, е Андрия Мохоровичич.
И аз се извинявам предварително
на всички хървати
за произношението
Той е бил сеизмолог и метеоролог.
И той пръв го забелязал през 1909 година
по време на земетресение в Хърватия,
малко на югоизток от Загреб.
Земетресението е било 
приблизително тук.
За негово и наше щастие, преди това земетресение 
в тази област поставили сеизмологични станции.
Сеизмологичните станции са инструменти,
които измерват минаващи сеизмични вълни.
Интересното е било, че Андрия осъзнал,че ако 
цялата Земя е от еднороден материал,

English: 
The first realization
that there were actually
distinct layers of the earth
came from this guy right
over here, Andrija Mohorovicic.
And I apologize ahead
of time to any Croatians
for butchering any
of the pronunciation.
And he was a meteorologist
and a seismologist.
And he was the
first one to notice,
in 1909, when there
was an earthquake.
There was an
earthquake in Croatia,
a little bit
southeast of Zagreb.
So the earthquake was
roughly over here.
And lucky for him and
lucky for us, before that
earthquake there
was actually a bunch
of seismographic stations
already in the area.
And all these
seismographic stations are
are, essentially,
instruments were installed
so that if there
was any essentially
seismic waves
passing, they would
be able to measure it
when the waves got there.
And what was
interesting about this,
Andrija realized that if
the entire earth was just
kind of a uniform materials--
let's draw that scenario--

Ukrainian: 
Перші дані про чітко виражені шари
земної кори навів ось цей вчений,
Андрія Мохоровичич.
І я завчасно прошу вибачення
у всіх хорватів
за спотворену вимову.
Він був метеорологом та сейсмологом.
І саме цей вчений був першим, 
хто помітив це
у 1909 році, під час землетрусу,
який відбувся у Хорватії,
що на південному сході від Загреба.
Отже, землетрус відбувся приблизно
десь тут.
Та на щастя йому і нам, перед землетрусом
там вже розташовувалась група
сейсмографічних станцій.
На всіх цих станціях
були встановленні прилади,
які у разі проходження там
сейсмічних хвиль, могли вимірювати
силу сейсмічних поштовхів.
І що було цікаво стосовно цього,
це те, що
Андрія прийшов до висновку, що якщо земля -
це однорідна речовина (зобразимо це схематично)

Portuguese: 
A primeira pessoa que
surgiu com o conceito
de que a terra possui camadas
distintas foi este cara:
Andrija Mohorovicic.
Quero pedir desculpas a qualquer
Croata que esteja ouvindo
pela minha pronúncia,
que deve estar errada.
Ele foi um meteorologista
e sismólogo.
Ele foi o primeiro a perceber isso,
em 1909, durante um terremoto.
Houve um terremoto na Croácia,
a sudeste de Zagreb.
O terremoto aconteceu 
mais ou menos aqui.
Para sorte dele e nossa também,
antes desse terremoto acontecer
havia um monte de estações
sismográficas nessa mesma região.
O que essas estações 
sismográficas faziam?
Basicamente, eram instrumentos
instalados para que,
quando ondas sísmicas
estivessem passando,
elas serem medidas 
ao chegarem no local.
E o que é interessante notar
é que Andrija percebeu que
se a terra fosse somente
uma matéria única e uniforme -
vou desenhar isso -

Ukrainian: 
ближче до центру вона матиме більш щільну структуру.
І тоді виникатимуть такі заломлення,
безупинні заломлення чи криві форми.
Та вчений зрозумів, що -- давайте уявимо, що ось тут у нас землетрус --
тож ось однорідна матерія.
Однорідна.
Однорідний шар, лише один шар, який із заглибленням стає щільнішим.
Чим ближче ви знаходитесь 
до епіцентру землетрусу --
наприклад, спочатку хвилі дістануться сюди, потім
вони дістануться сюди, а потім
досягають цієї точки --
це об'ємні хвилі.
Це хвилі, що проходять
через земну кору.
Але в цілому, чим далі ви знаходитесь
від епіцентру землетрусу,
час, за який хвиля досягає певної точки,
буде пропорційний відстані,
на якій ця точка знаходиться 
від епіцентру землетрусу.
В такому випадку ми отримали б наступне.
Отже, якщо на горизонтальній осі ми зобразимо відстань,
а на вертикальній - час,
то отримаємо наступне.

English: 
it would get denser
as you go down.
And so you would have
kind of this refraction,
this continuous refraction, or
these curved pats, happening.
But he realized that, let's
say we had an earthquake
right over here, so this
is the uniform case.
Uniform.
Uniform layer, only one layer,
although it does get denser.
Then the closer you
are to the earthquake--
so waves would get
there first, then waves
would get over there, then
waves would you get over there--
and these are the body waves.
These are the ones
that are traveling
through the earth's crust.
But in general, the further you
are away from the earthquake,
or the time it takes for
the waves to get to a point,
is going to be proportional
to the distance
that point is away
from the earthquake.
So you would expect to
see something like this.
So if you were to plot
on the horizontal axis,
if you were to plot distance,
and on the vertical axis
you were to plot time, you
should see something like this.

Bulgarian: 
то тогава ще става все по-плътна,
когато се движим надолу.
Така се получават пречупвания,
тези криви тук.
Той осъзнал ,че колкото по-далеч си 
от земетресението ,
това тук е случаят, когато
имаме еднородност, само един слой,
който става по-плътен в дълбочина,
и колкото по-близо сме
до земетресението,
т.е. вълните достигат първо тук,
после вълните достигат ето тук,
после върните достигат тук.
но това са основните вълни,
тези, които пътуват през земната кора.
Принципно, колкото си по-далеч
си от земетресението...
времето, нужно на вълните 
да стигнат до дадена точка,
е пропорционално на разстоянието 
на тази точка от земетресението.
Очакваме да видим нещо 
подобно на това.
Ако на хоризонталната ос 
нанесем разстоянието,
а по вертикалната ос нанесем времето,
то тогава трябва да видим нещо подобно.

Czech: 
její hustota by rostla s hloubkou.
A tak by vznikaly souvislé lomy,
zakřivené cesty seismických vln.
Zvažme následující: Řekněme,
že máme zemětřesení tady,
takže toto je uniformní případ.
Uniformní.
Souvislá vrstva, jen jedna,
ačkoli s rostoucí hustotou.
Čím blíže jste zemětřesení...
Vlny by se nejdříve dostaly sem,
pak by se vlny dostaly sem, pak sem...
Toto jsou prostorové vlny.
Tyto vlny cestují
zemskou kůrou.
Obecně by platilo, že čím dále
jste od zemětřesení...
Nebo čas, který zabere vlnám 
dostat se na to místo,
by byl přímo úměrný vzdálenosti
bodu od zemětřesení.
Očekávali byste něco takového.
Kdybyste nanesli na horizontální osu 
vzdálenost
a na vertikální osu čas,
měli byste vidět něco takového.

Portuguese: 
ela ficaria mais densa conforme
fosse indo para baixo.
E então haveria um tipo de refração,
uma refração contínua,
ou batidas curvas.
Digamos que tivesse um terremoto
bem aqui, e a terra fosse uniforme.
Uniforme.
Uma camada uniforme, somente uma
camada, apesar de ficar mais densa.
Quanto mais perto estivesse do terremoto,
mais rápido as ondas chegariam aqui;
depois chegariam ali, e lá.
Estas são as ondas de corpo.
São estas que estão atravessando
através da crosta terrestre.
Quanto mais longe você 
está do terremoto...
Ou o tempo que demora para 
as ondas atingirem certo ponto
será proporcional à distância
que o ponto está do terremoto.
Então esperamos ver algo deste tipo.
Se fossemos colocar no 
eixo horizontal a distância
e no eixo vertical o tempo,
deveríamos ver algo do tipo.

Korean: 
지구 내부로 들어갈수록 물질의 밀도는 증가할 것이고
그에 따라 다음과 같이 연속적인 굴절이
일어날 것이라는 사실을 안드리야가 알아냈습니다
바로 이 지점에서
지구가 균일한 물질로
이루어져 있다고 합시다
균일한 하나의 물질로
이루어져있다고 합시다
지진의 발생점으로 가까워질수록
지진파는 더 빨리 도착할 것입니다
지진파들이 이렇게 가면
이들을 실체파라고 부릅니다
이것들이 지구의 지각을
통과하는 지진파들입니다
일반적으로 지진 발생 장소로부터의
거리가 멀거나
다시 말해 지진파의 이동시간이
지진 발생 지점으로부터의
거리에 비례한다는 것이죠
다음과 같은 그래프를
예상해볼 수 있습니다
x축의 값을 거리로 하고
y축의 값을 시간으로 한다면
다음에 그려져 있는

Korean: 
곧은 직선의 형태를 볼 수 있습다
단지 지진파가 이 경로들을
거의 같은 속도로 운동하기 때문입니다
아마 깊이가 증가할수록
속도가 조금 증가할 지는 모르지만
대략적으로 이 경로들을
지나는 지진파들의
속도는 거의 같습니다
그리고 이러한 곡선들의 길이는
표면을 따라 운동한 거리에
비례할 것입니다
지진파들은 거의 같은 속도로
운동하면서 다른 거리를 이동하므로
지진파의 이동 시간은
이동 거리에 비례할 것입니다
그러나 그는 흥미로운
사실을 발견했습니다
그가 실제로 지진 발생지로부터
다른 지진 관측소에 도착한
지진파들을 관찰했을때
흥미로운 것을 발견했습니다
이것이 이론적으로 만약 지구에
균일한 하나의 층만이
존재할 때의 경우입니다
그래프를 다시 보면
이것이 거리이고
바로 이것이 시간입니다
200km에서, 진원로부터 200km떨어진 곳에서
진원으로부터 200km 전까지는

Czech: 
Měli byste vidět přímku.
A to jen proto,
že vlny cestují přibližně stejnou
rychlostí podél jakéhokoliv oblouku.
Jak se posouváme hlouběji,
vlny se možná mírně zrychlují.
Jsou však stále přibližně stejně
rychlé na všech obloucích.
Vzdálenost oblouků je úměrná
vzdálenosti na povrchu.
Všechny se pohybují přibližně
stejně rychle, pouze na jinou vzdálenost.
Čas bude úměrný vzdálenosti.
On si však všiml něčeho zajímavého.
Když změřil, kdy vlny ze zemětřesení
dorazily na různé seismografické stanice,
všiml si něčeho zajímavého.
Toto by teoreticky platilo,
kdybychom měli jednolitou Zemi.
Ale on uviděl něco překvapivého.
Takže znova, toto je vzdálenost
a toto je čas.
A do 200 kilometrů od zemětřesení
viděl přesně to,

Ukrainian: 
Ми отримаємо пряму.
І це тільки тому, що ці хвилі проходять
приблизно однакову сейсмічну швидкість
вздовж кожної з цих дуг.
Ця може бути трохи швидшою, оскільки проходить глибше.
Та ці відмінності незначні,
оскільки вони проходять вздовж цих дуг.
І відстань між цими точками є
пропорційною відстані на поверхні,
відстані на поверхні.
Отже, фактично час...вони проходять приблизно
на однаковій сейсмічній і проходять
різні відстані....тож час, за який вони проходять ці відстані,
буде пропорційним до відстані.
Але вчений помітив, щось цікаве.
Коли він, фактично, визначив час за який хвилі від епіцентру землетрусу
досягають різних сейсмографічних станцій,
то помітив дещо цікаве .
Отже, це теоретично, якщо
структура земної кулі є однорідною.
Але він помітив, щось цікаве.
Тож це відстань,
а ось тут час.
І на відстані 200 км
від епіцентру землетрусу до цієї точки

Portuguese: 
Você veria uma linha reta.
Isso acontece pois está propagando
com aproximadamente a mesma
velocidade em todos esses arcos.
Talvez viaje um pouco mais rápido 
em locais mais fundos.
Mas de modo geral, esses arcos
possuem mesma velocidade.
E a distância destes 
arcos é proporcional
à distância ao longo da superfície.
Basicamente estão propagando 
com a mesma velocidade,
estão apenas viajando
distâncias diferentes.
O tempo de duração será
proporcional à distância.
Mas ele percebeu algo interessante.
Quando mediu o momento em 
que as ondas do terremoto
atingiram as diversas 
estações sismográficas,
ele viu algo interessante.
Ele idealizou uma teoria,
no caso da terra ter 
somente uma camada.
Mas ele viu algo interessante.
Esta é a distância
e este aqui é o tempo.
No quilômetro 200, ou à 200 quilômetros
de distância do terremoto,

Bulgarian: 
Би трябвало да видим права линия.
Това се получава, защото вълните минават
с приблизително еднаква скорост
през тези дъги, може би малко се ускоряват,
но скоростта е приблизително еднаква.
Дължината на тези дъги е пропорционална 
на разстоянието по повърхността.
То тогава времето... те се движат
с приблизително еднаква скорост,
но изминават различни разстояния,
следователно времето ще е 
пропорционално на разстоянието.
Но той забелязал нещо интересно.
Той измерил кога вълните от това земетресение 
достигнали различни сеизмографични станции,
той видял нещо интересно
Това е теоретично, ако Земята има само един 
еднороден слой, но той видял нещо интересно.
И отново това е разстоянието,
а това е времето.

English: 
You should see a straight line.
And that's just
because it's traveling
roughly the same velocity
along any of these arcs.
It's maybe getting a little bit
faster as it's getting deeper.
But roughly the same
velocity as it's
traveling along these arcs.
And the distance
of these arcs are
proportional to the
distance along the surface,
along the distance
of the surface.
So essentially, the time is,
they're all traveling roughly
at the same velocity,
and their just traveling
different distances,
so the time it takes
is just going to be
proportional to the distance.
But he noticed
something interesting.
When he actually measured when
the waves from that earthquake
reached different
seismographic stations,
he saw something interesting.
So this is in the
theoretical, if we
had a kind of this
uniform one-layered earth.
But he saw something
interesting.
So once again, this
is the distance,
and this right
over here is time.
And at 200 kilometers,
at 200 kilometers away
from the earthquake--
so until 200 kilometers,

Korean: 
지구가 균일하다고 가정했을 때
예상했던 결과를 볼 수 있었습니다
거리에 시간이 비례하는 결과였습니다
그러나 200km지점에서
흥미로운 점을 찾았습니다
갑자기 지진파가 더 빨리 도착하기 시작했습니다
이 선의 경사가 바뀌었습니다
거리의 증분에 따른 시간이 감소하였습니다
관측소가 더 멀리 떨어질수록
그 중에서 200km보다 멀리 떨어진 관측소에서
어떤 요인에 의해
지진파가 가속되었던 것입니다
어떻게 하여 그들은 더 빨리 운동할 수 있었습니다
그리고 그는 관측소가 멀리 떨어져 있을수록
지구의 밀한 층을
더 오랫동안 운동했기 때문이라는 것을
깨달았습니다
그럼 생각해봅시다
만약에 고밀도의 층이
있다고 가정하면
여기 있는 정보들이 들어맞게 됩니다
지각이라고 불리는 층과
더 밀도가 높은 층인 맨틀이
존재한다고 합시다
이렇게 지진파가
지각에서만 운동하면

Bulgarian: 
До 200 км от земетресението той видял точно това, 
което би очаквал по теорията за еднослойната Земя.
Времето било пропорционално 
на разстоянието.
Но на 200 км от земетресението
той видял нещо интересно.
Изведнъж вълните почнали да достигат 
до сеизмологичните станции по-бързо.
Наклонът на тази права се променил.Отнемало 
по-малко време за всяко следващо разстояние.
Поради някаква причина вълните, които достигали 
станциите, по-далеч от 200 км от земетресението,
По някакъв начин те били ускорени , 
някак си те можели да се движат по-бързо.
Андрия Мохоровичич пръв осъзнал, че това 
се дължи на факта, че вълните, които достигали 
по-далечните станции,
трябва да са пътували през 
по-плътен слой на земята.
Да поразсъждаваме върху това.
Ако имаме по-плътен слой, то тогава 
информацията ще се окаже правилна.
Ако имаме слой като този, който сега 
познаваме като земната кора,
и после има по-плътен слой,
който днес наричаме мантия,
то тогава се получава следното:
Ако имаме земетресение ето тук,
ако сме близо,

Czech: 
co bychom očekávali od
jednolité Země.
Čas cesty byl úměrný vzdálenosti.
Ale na dvoustém kilometru viděl něco 
zajímavého.
Vlny přicházející sem
byly náhle rychlejší.
Sklon této přímky se změnil.
Čas se se vzdáleností zmenšoval.
Z nějakého důvodu byly vlny
přicházející na vzdálenější stanice,
které byly více než 200 kilometrů daleko,
byly zrychlené.
Byly schopny se pohybovat rychleji.
A on si uvědomil, že vlny cestovaly
na tyto stanice hustší vrstvou Země.
Přemýšlejme nad tím.
Pokud máme hustší vrstvu,
měli bychom vidět toto chování křivky.
Když tedy máme takovouto vrstvu,
o které teď víme, že je to kůra,
a hustší vrstvu, o které teď víme,
že je to plášť.

English: 
he saw exactly what you would
expect from a uniform earth.
It was just the time took was
proportional to the distance.
But at 200 kilometers, he
saw something interesting.
All of a sudden, the waves
were reaching there faster.
The slope of this line changed.
It took less time for
each incremental distance.
So for some reason,
the waves that we're
going at these farther
stations, the stations that
were more than 200
kilometers away, somehow
they were accelerated.
Somehow they were
able to move faster.
And he's the one that
realized that this
was because the waves
that were getting
to these further stations must
have traveled through a more
dense layer of the earth.
So let's just think about it.
So if we have a
more dense layer,
it will fit this
information right over here.
So if we have a layer
like this, which we now
know to be the crust, and then
you have a denser layer, which
we now know to be the mantle,
then what you would have is--
so you have your earthquake
right over here, closer
by, while you're still
within the crust,

Ukrainian: 
він побачив те, що відбувається в однорідних тілах.
Час був пропорційний відстані.
Та на відстані 200 км відбувалося,
щось цікаве.
Раптово, хвилі починали рухатись швидше.
Нахил прямої змінився.
Із зростанням відстані часовий 
проміжок зменшувався.
З якихось причин, хвилі
за якими ми спостерігали на цих станціях, на станціях, що
знаходяться на відстані більше 200 км від землетрусу, якимось чином
почали прискорюватися.
З якихось причин вони рухались швидше.
Мохоровичич був першим, хто зрозумів,
що, напевно, це відбувається тому, що хвилі, які дісталися
до цих віддалених станцій, мабуть проходили
через більш щільні шари земної кори.
Тож давайте просто подумаємо про це.
Якщо ми маємо більш щільний шар,
то всі дані відповідатимуть інформації, 
що зазначена тут.
Отже, якщо ми маємо ось такий шар, який як ми знаємо
є земною корою, а потім іде більш щільний прошарок, яким,
як ми знаємо, є мантія...то, що ж отримаємо?
Ось тут знаходиться епіцентр землетрусу,
все ще в межах земної кори,

Portuguese: 
ele viu exatamente o que esperamos 
de uma terra contendo uma camada.
O tempo que levou para chegar
era proporcional à distância.
Mas com 200 quilômetros ele
reparou algo interessante.
De repente as ondas estavam 
chegando bem mais depressa.
A inclinação desta linha mudou.
Levou menos tempo para 
pontos mais distantes.
Por alguma razão as ondas
nestas estações mais distantes,
a mais de 200 quilômetros de distância,
de algum modo, estavam aceleradas.
De algum modo, estavam se
movendo mais rapidamente.
Foi ele quem percebeu que
isso se devia ao fato
das ondas que chegavam 
às estações mais distantes
terem atravessado uma
camada mais densa da terra.
Vamos parar e pensar nisso.
Se uma camada é mais densa,
poderemos explicar 
porque isso acontece.
Se temos uma camada assim, que
sabemos hoje em dia ser a crosta,
e depois uma camada mais densa,
que sabemos ser a manta,
e aqui temos um terremoto,
enquanto estiver na crosta,

Korean: 
거리와 시간이
비례하게 운동합니다
비례하게 운동합니다
그러면 이 지점이
200km 거리에 있다고 합시다
여기서 더 멀리 간다면
지진파들도 더 멀리 운동해야 합니다
그들은 다음과 같이 운동하여
더 크게 굴절될 것입니다
그들은 시간에 따라
점점 굴절되겠죠
그러다가 훨씬 밀도가 큰 물질을
통과하게 통과하게 됩니다
연속적으로 밀도가
증가하는 것이 아니라
순간적으로 물질의 밀도가
크게 커지는 것입니다
따라서 더욱 크게 굴절되겠죠
그리고 이 지점으로 갈 것입니다
지진파가 이 고밀도층 속 경로를
운동할 수 있기 때문에
이 경로에서 더 빨리 운동할 수 있었습니다
표면으로부터 200km 이상
떨어진 지역에서는
더 빨리 도착할 것입니다.
그는 그곳에 반드시 이러한 지진파들이
통과하는 지금은 맨틀이라고 부르는
고밀도의 층이 존재할 것이라고 말했습니다
곧 알게될 지각과

Czech: 
A když tady poblíž máte zemětřesení
a stále jste v kůře, bude to přímo úměrné.
Řekněme, že tento bod
je přesně 200 kilometrů daleko.
Ale pokud byste šli trochu dále, vlny by
se musely pohybovat tímto způsobem
a pak by se lámaly daleko více.
Takže by se lámaly
a zakřivily se trochu dopředu.
Vstupují do mnohem hustší hmoty,
která se nezhušťuje postupně,
její hustota se vlastně mění náhle,
takže se ty vlny odrazí ještě více.
A pak se dostanou sem.
A protože se tady pohybovaly
hustší hmotou,
dostaly se sem touto cestou rychleji.
Takže se do této vzdálenosti na povrchu,
která je více než 200 km,
dostanou rychleji.
A on tedy usoudil, 
že musí existovat hustší vrstva,
kterou se vlny pohybují
a které dnes říkáme zemský plášť.

Portuguese: 
será bem proporcional.
Digamos que seja exatamente
a 200 quilômetros de distância.
Mas se estivesse mais longe,
as ondas teriam que viajar mais.
Elas iriam continuar deste modo.
E seriam refratadas cada vez mais.
Estariam adiantadas e 
um pouco mais curvas.
E estariam indo para um
material mais denso.
Na verdade não seria gradual,
e sim de repente chegariam
em um material 
muito mais denso.
E seriam refratadas mais ainda.
Até chegarem aqui.
Como foi capaz de viajar toda
essa distância no material denso,
teria atravessado com maior velocidade.
E atingiria essa distância
na superfície,
que está a mais de
200 quilômetros,
mais rapidamente.
Então ele disse que deveria existir
uma camada mais densa
por onde essas ondas 
estão se propagando,
que chamamos de manto.
A fronteira entre o que 
chamamos de crosta e

Bulgarian: 
т.е. още сме в земната кора,
скоростта ще е пропорционална.
И нека това тук е отдалечено
на 200 км от земетресението.
Но ако отидем по-далеч от 200 км,
те ще се пътуват ето така
и после ще се пречупят
още повече и ще се появят по-рано.
Но те минават 
през много по-плътен слой,
преходът не се осъществява 
постепенно, а изведнъж,
имаме значително по-голяма
плътност, така че се пречупват още повече.
И после идват ето тук.
И поради това, че са изминали цялото
това разстояние през по-плътен материал,
те ще са изминали по-бързо този път.
Затова ще достигнат точката, която е на повече 
от 200 км от земетресението, по-бързо.
Андрия казал, че трябва да има по-плътен слой, 
през който тези вълни да минават,
който сега познаваме като мантията.

Ukrainian: 
показники будуть пропорційними.
Вони будуть пропорційними.
Припустимо, що все відбувається саме так,
і ось тут знаходиться точка 
відстані від землетрусу 200 км.
Та якщо ви підете далі цієї точки, хвилі також
проходитимуть далі.
Їх шлях буде таким.
В такому випадку вони будуть заломлюватися.
Отже, відбувається заломлення.
Таким чином вони будуть трішки викривлені.
Та потім хвилі проходять через більш щільний шар.
Цей шар не просто щільний,
а на багато щільніший.
Тож хвилі будуть заломлюватися ще більше.
А потім досягнуть цієї точки.
Оскільки хвиля проходить
всю цю відстань у щільному шарі,
тут її швидкість буде більшою.
Тому вона досягає точки,
що знаходиться далі 200 км,
із більшою швидкістю.
Таким чином, вчений припустив, що має бути більш щільний прошарок,
через який проходять хвилі,
який, як нам відомо, називається мантією.
А проміжний прошарок між

English: 
it would be proportional.
It would be proportional.
And then let's say
that this is exactly,
this right here is
200 kilometers away.
But then if you go any further,
the waves would have to travel.
They would travel, so
they would go like this.
And then they would get
refracted even harder.
So they would get refracted.
So they would be a little
bit curved ahead of time.
But then they're going to
a much denser material.
Or it's not gradually dense,
it's actually kind of a all
of a sudden a considerably
more dense material,
so it will get
refracted even more.
And then it'll go over here.
And since it was
able to travel all
of this distance in
a denser material,
it would have traveled
faster along this path.
And so it would get
to this distance
on the surface that's more
than 200 kilometers away,
it would get there faster.
And so he said that there
must be a denser layer
that those waves are
traveling through,
which we now know
to be the mantle.
And the boundary
between what we now

Korean: 
이 고밀도의 맨틀 사이의 경계면은
그의 이름을 따서 만들어졌습니다
이것은 모호로비치치 불연속면이라고 불립니다
줄여서 모호면이라고도 블립니다
지각과 맨틀의 경계의 이름은
그의 이름을 따서 지어졌습니다
이것은 매우 큰 발견이었습니다
각 지역에 도착하는
지진파들을 분석하여 얻어낸
간접적인 지진파 데이터들을 통해
그곳에 더 밀도가 큰 층이
존재한다는 것을 알아냈기 때문이죠
수학적인 계산을 해보면 35km 아래로
밀도가 높은 층이 존재하게 됩니다
그는 그 층이 있다고 말할 수 있었습니다
더 중요한 것은 그는 지진파 정보만 이용하여
힌트를 얻을 수 있었습니다
지구의 내부 구성을 지진파를 통해
구할 수 있음을 의미합니다
그 누구도 맨틀
외핵과 내핵까지는 더더욱
굴착하지 못했기 때문입니다
다음 몇개의 영상에서는
액체 상태의 외핵과
내핵이 존재함을

Portuguese: 
este material mais denso, 
que chamamos de manto,
foi nomeada em
homenagem a ele.
É chamada de 
Descontinuidade Mohorovicic.
Às vezes abreviada 
para Moho, também.
Então a fronteira entre a crosta e o manto
foi chamada com o nome dele.
Foi uma descoberta enorme, que não
apenas permitiu que ele dissesse,
baseado em dados indiretos
coletados durante terremotos
e medindo quando atingem
diferentes pontos da terra,
que provavelmente existe
uma camada mais densa.
Se você fizer a matemática verá
que abaixo da crosta continental,
a camada mais densa possui
35 quilômetros de profundidade.
Foi ele quem descobriu isso.
Mas, mais importante que isso,
foi capaz de descobrir isso, usando
as informações dos terremotos,
e foi possível descobrir a verdadeira
composição da terra.
Pois ninguém havia escavado
um buraco tão fundo.
Ninguém cavou um 
buraco até o manto,
nem até o núcleo externo
ou o núcleo interno.
Nos próximos vídeos 
vamos usar a ideia de que
podemos usar informações
de terremotos

English: 
know to be the crust
and this denser layer,
which we now to be the mantle,
is actually named after him.
It's called the
Mohorovicic discontinuity.
And sometimes this is
called the Moho for short.
So that boundary between
the crust and the mantle
is now named for him.
But this was a huge discovery,
because not only was he
able to tell us,
based on the data--
based on, kind of, indirect
data, just based on earthquakes
happening, and measuring
when the earthquakes reach
different points of the
earth-- that there probably
is a denser layer.
And if you do the math,
under continental crust
that denser layer is
about 35 kilometers down.
He was able to tell us
that there is that layer.
But even more
importantly, he was
able to give the clue that
just using information
from earthquakes,
we could essentially
figure out the actual
composition of the earth.
Because no one has
ever dug that deep.
No one has ever dug into
the mantle, much less
the outer core or
the inner core.
In the next few
videos, we're going
to kind of take this insight,
that we can use information
from earthquakes,
to actually think

Bulgarian: 
Границата между това, което днес наричаме 
земна кора, и този по-плътен слой,
който днес наричаме мантия,
границата е кръстена на него –
тя се нарича граница на Мохоровичич, 
накратко граница на Мохо.
Тази граница между земната кора
и мантията носи неговото име.
Това било огромно откритие, защото 
не само е бил способен
да каже въз основа на данни 
от земетресения, индиректни данни
от едно случило се земетресение,
което било измерено от различни точки,
че вероятно съществува по-плътен слой 
на Земята и изчислил, че
континенталната кора е на
35 километра над този по-плътен слой.
Но още по-важно, той е осъзнал, че 
използвайки данни от земетресения,
ние можем да научим 
действителната структура на Земята,
защото никой никога не е копал 
толкова дълбоко,
не е достигал до мантията, още повече
до външното ядро или вътрешното ядро.

Ukrainian: 
земною корою та щільним прошарком,
який ми знаємо, називається мантією, названо на честь цього вченого.
Він називається поверхня Мохоровичича.
А часом, його називаються скорочено - Мохо.
Таким чином, прошарок між земною корою та мантією
названо на честь цього вченого.
Це було величезне відкриття, тому що тільки він
був у змозі сказати нам, ....спираючись на дані,
на непрямі дані,...отримані під час землетрусів,
та вимірюючи час, за який поштовхи досягають
різних точок земної кори ...тільки він міг припустити, що
існує більш щільний прошарок.
Якщо зробити певні обчислення,
можна припустити, що більш щільний прошарок знаходиться на глибині 35 км.
Відкриття цьго вченого дозволяє припустити існування такого прошарку.
Але навіть більш важливим є те, що
він дав нам підказку, що лише використовуючи інформацію,
отриману під час землетрусів, ми можемо, фактично,
уявити якою є будова земної кулі.
Тому, що ніхто не буде копати так глибоко.
Ніхто ніколи не докопається до мантії,
а тим більше до зовнішнього чи внутрішнього ядра.
В наступних відео, ми спробуємо
зазирнути всередину земної кори, використовуючи інформацію,
отриману під час землетрусів,

Czech: 
A hranice mezi tím, čemu dnes
říkáme zemská kůra,
a touto vrstvou,
které dnes říkáme plášť,
je pojmenována po něm,
jmenuje se Mohorovičićova diskontinuita.
Někdy se používá jen zkratka Moho.
Takže tato hranice mezi pláštěm a kůrou
se dnes jmenuje po něm.
Byl to velký objev,
protože on byl schopen nejen říci
– na základě nepřímých informací
o probíhajících zemětřeseních
a měření, kdy se dostanou
na různá místa Země –,
že existuje hustší vrstva Země.
A když si to spočítáte,
pod kontinenty je tato hustší vrstva
asi 35 km hluboko.
On ukázal, že tato vrstva existuje.
Ale daleko důležitější je,
že byl schopen ukázat,
že na základě informací získaných 
ze zemětřesení
můžeme vlastně zjistit
skutečné složení Země.
Protože nikdo nekopal tak hluboko.
Nikdo se nedokopal do pláště nebo 
dokonce vnějšího či vnitřního jádra.
V dalších několika videích použijeme 
informace o zemětřesení k vysvětlení,

Ukrainian: 
яка дозволяє припустити існування зовнішнього рідкого ядра,
а також внутрішнього ядра.
Та, очевидно, продовжити
обговорення різних густин
в межах мантії .
Не буду зараз говорити про всі деталі,
а розкажу вам про них в наступному відео.
Переклад на українську: Інна Панич, рев'ювер: Юлія Білаш, благодійний фонд "Magneticone.org"

English: 
about how we know that there
is an outer liquid core
and that there's an
inner core, as well.
And then, obviously,
you could keep going
and think about all
the different densities
within the mantle
and all of that.
I won't go into
that much detail,
but I'll see you
in the next video.

Korean: 
어떻게 알아냈는지
이 방식을 통해 알아볼 것입니다
그리고 각 층들의 밀도가
다르다는 시실을 이용하는 것을
이어나갈 것입니다
너무 세부적인 내용까지는
하지 않을 것입니다
그러면 다음 영상에서 봅시다
커넥트 번역 봉사단 | 이건희

Bulgarian: 
В следващите клипове ще видим как 
информацията от земетресения ни показва,
че има външно течно ядро и
вътрешно ядро.
После ще разгледаме различната
плътност в мантията и т.н.
До следващото видео!

Portuguese: 
para ver como descobrimos que 
o núcleo externo é líquido
e que também existe um núcleo interno.
Podemos continuar neste caminho
e pensar nas diferentes densidades
que existem no manto.
Não vou detalhar muito.
Vejo você no próximo vídeo!
[legendado por Claudia Alves]
[revisado por Gustavo Reis]

Czech: 
jak víme, že existuje tekuté vnější jádro
a také vnitřní jádro.
A mohli bychom jít dál, uvažovat o různých
hustotách uvnitř pláště a tak podobně.
Nepůjdeme tolik do detailů.
Ale na shledanou u příštího videa.
