
Czech: 
Var kapalin nastává,
když molekuly mají dostatek energie,
aby se vymanili z přitažlivosti,
která existuje mezi molekulami.
Přitažlivosti mezi molekulami
se říká slabé vazebné interakce.
Pojďme srovnat tyto molekuly.
Pentan vlevo a hexan vpravo.
Obojí jsou uhlovodíky, což znamená,
že obsahují pouze vodíky a uhlíky.
Pentan má 5 uhlíků.
Pentan má bod varu 36 °C.
Hexan má 6 uhlíků.
Hexan má bod varu 69 °C.
Nakreslím další molekulu
pentanu s 5 uhlíky.
Pojďme zauvažovat
o slabých vazebných interakcích,
které existují mezi těmito
molekulami pentanu.

Bulgarian: 
Една течност кипи, когато нейните 
молекули имат достатъчно енергия,
за да преодолеят силите 
на привличане между тях.
Силите на привличане между
молекулите се наричат междумолекулни сили.
Нека сравним две молекули –
пентан отляво и хексан отдясно.
Това са два въглеводорода,
което означава, че съдържат
само въглерод и водород.
Пентанът има пет въглеродни атома,
едно, две, три, четири, пет,
това са пет въглеродни атома.
Пентанът има точка на кипене около
36 градуса по Целзий.
Хексанът има шест въглеродни атома,
едно, две, три, четири, пет, шест.
Той има шест въглерода и по-висока
точка на кипене, 69 градуса по Целзий.
Ще направя още една молекула
пентан ето тук.
Той има пет въглерода.
Нека да помислим за 
междумолекулните сили,
които съществуват между молекулите на пентана.
Молекулата на пентана е 
неполярна.

Korean: 
액체는 분자들 사이에 존재하는
결합을 끊을 만큼 충분한 에너지를
가질때 끓습니다
그리고 분자들 사이의
이러한 끌어당김은
분자간 인력라고 불리웁니다
왼쪽에 펜테인 과 오른쪽에 헥세인
을 비교해 보겠습니다
이들은 모두 탄화수소이며
다시말해 단지 수소와
탄소 원자만을 가지고 있습니다
펜테인은 다섯 개의
탄소를 가지고 있습니다
하나, 둘, 셋, 넷, 다섯,
그래서 다섯 개의
 탄소원자들이 있습니다
그리고 펜테인은 섭씨
36도의 비점을 가지고 있습니다
헥세인은 6 개 탄소를 가지고
하나, 둘, 셋, 넷, 다섯, 여섯
그래서 여섯 개 탄소가 있고
비점(끓는점)은 섭씨 69도 입니다
여기에 펜테인 분자들을
하나더 그리자면
여기도 다섯 개의 탄소가 있습니다
두개의 펜테인 분자들
사이에 존재하는
분자간인력에 대해 생각해 보겠습니다
펜테인은 무극성분자 입니다

English: 
- [Voiceover] A liquid boils
when its molecules have
enough energy to break
free of the attractions
that exist between those molecules.
And those attractions
between the molecules
are called the intermolecular forces.
Let's compare two molecules,
pentane on the left
and hexane on the right.
These are both hydrocarbons,
which means they contain
only hydrogen and carbon.
Pentane has five carbons,
one, two, three, four, five,
so five carbons for pentane.
And pentane has a boiling
point of 36 degrees Celsius.
Hexane has six carbons,
one, two, three, four, five, and six.
So six carbons, and a
higher boiling point,
of 69 degrees C.
Let's draw in another molecule
of pentane right here.
So there's five carbons.
Let's think about the
intermolecular forces
that exist between those
two molecules of pentane.
Pentane is a non-polar molecule.

iw: 
נוזל רותח כאשר למולקולות שלו
יש מספיק אנריגה כדי להשתחרר מהמשיכה
שקיימת בין אותן מולקולות.
והמשיכה הזאת בין המולקולות
נקראת קשרים בינמולקולרים.
בואו נשווה שתי מולקולות, פנתאן משמאל
ואקסאן מימין.
הן שתיהן פחמימנים.
כלומר הם מכילים רק פחמנים ומימנים.
לפנתאן יש 5 פחמנים,
1,2,3,4,5,
אז 5 פחמנים לפנתאן.
ולפנתאן יש טמפ' רתיחה של 36 מעלות צלסיוס.
לאקסאן 6 פחמנים,
1,2,3,4,5,6,
אז 6 פחמנים לאקסאן, וטמפ' רתיחה גבוהה יותר,
של 69 מעלות צלסיוס.
בואו נצייר מולקולה אחרת של פנתאן כאן.
אז יש 5 פחמנים.
נחשוב על הקשרים הבינמולקולרים
שקיימים בין שתי המולקולות של פנתאן.
פנתאן היא מולקולה לא פולרית.

Czech: 
Pentan je nepolární molekula.
A víme, že jediné přitažlivé síly,
které jsou mezi dvěma nepolárními
molekulami, jsou samozřejmě
Londonovy disperzní síly.
Tyto síly existují mezi těmito
dvěma molekulami pentanu.
Londonovy disperzní síly jsou nejslabší
mezimolekulové nevazebné interakce.
Přitažlivost mezi molekulami díky
nim existuje pouze krátký časový úsek.
Toto reprezentuje
Londovovy disperzní síly.
Ukazuji krátkou přechodnou přitažlivost
mezi těmito dvěma molekulami pentanu.
Nakreslím další molekulu hexanu.
Hexan je větší uhlovodík
s větším povrchem.
A větší povrch znamená,
že máme více příležitostí pro působení
Londonových disperzních sil.
Molekuly hexanu tak
spolu reagují více.

Bulgarian: 
Знаем, че единствените
междумолекулни сили, които
съществуват при неполярните молекули,
са дисперсионните сили
(наричани още сили на Лондон),
значи дисперсионните сили
действат между тези две
молекули пентан.
Дисперсионните сили са най-слабите
междумолекулни сили.
Това е взаимодействие между
молекулите, което
съществува за много кратки
периоди от време.
Мога да представя
дисперсионните сили ето така.
Показвам тези кратки, преходни
сили на привличане
между двете молекули на пентана.
Ако направя още една 
молекула хексан,
ето тук, ще направя още една 
молекула хексан,
който е по-дълъг въглеводород,
с по-голяма площ на
повърхността.
По-голяма повърхностна площ
означава повече
възможност за действие
на дисперсионните сили.
Значи мога да покажа по-голямо
привличане между
тези две молекули хексан.
Значи двете молекули хексан
се привличат повече,

iw: 
ואנחנו יודעים שהקשר הבינמולקולרי היחיד
שקיים בין שתי מולקולות לא פולריות,
הוא כמובן יהיה כוחות לונדון.
אז כוחות לונדון קיימים
בין שתי מולקולות הפנתאן.
כוחות לונדון הם הכוחות הכי חלשים
של קשרים בינמולקולרים.
הם משיכה בין מולקולות
שקיימת רק לפרק זמן קצר.
אז אפשר להציג שוב
את כוחות לונדון ככה.
אז אני מראה לכם את הרגע הקצר, החולף של הכוחות
בין שתי המולקולות של פנתאן.
אם נצייר מולקולה אחרת של אקסאן,
כאן, אני אצייר עוד אחת,
אקסאן הוא פחמימן יותר גדול,
עם יותר שטח פנים.
ויותר שטח פנים אומר שיש לנו יותר
הזדמנויות לכוחות לונדון.
אז אפשר להראות אפילו יותר משיכה
בין שתי מולקולות האקסאן.
אז שתי מולקולות האקסאן
מושכות יותר אחת את השניה

Korean: 
그리고 우리는 두 무극성 분자 사이의
유일한 분자간인력은
당연히 런던분산력임을 알고 있습니다
그래서 이 두 펜테인분자 사이에는
런던분산력이 존재합니다
런던분산력은
가장 약한 분자간인력입니다
그들은 단지 짧은 기간동안만 존재하는
분자들 사이의 인력입니다
그래서 저는 런던분산력을
이렇게 나타내겠습니다
그러므로 저는 이 펜테인 두 분자사이에
간단한 일시적인 인력을 그리겠습니다
제가 여기에 헥세인 분자를
하나 더 그리겠습니다
헥세인은 펜테인보다
더 큰 표면적을 가진
탄화수소입니다
더 넓은 표면적은
더 많은 런던분산력을
가짐을 의미합니다
그래서 이 두 헥세인분자들간에
더 많은 인력을 보이겠습니다
그래서 이 두 헥세인 분자는
두 펜테인 분자들보다

English: 
And we know the only
intermolecular force that exists
between two non-polar molecules,
that would of course be the
London dispersion forces,
so London dispersion forces exist
between these two molecules of pentane.
London dispersion forces are the weakest
of our intermolecular forces.
They are attractions between molecules
that only exist for a
short period of time.
So I could represent
the London dispersion forces like this.
So I'm showing the brief, the
transient attractive forces
between these two molecules of pentane.
If I draw in another molecule of hexane,
so over here, I'll draw in another one,
hexane is a larger hydrocarbon,
with more surface area.
And more surface area means
we have more opportunity
for London dispersion forces.
So I can show even more attraction
between these two molecules of hexane.
So the two molecules of hexane
attract each other more

Korean: 
서로 더 끌어당깁니다
그 증가된 인력은 분자들이
서로로부터 멀어지는데
더 많은 에너지가
필요하다는 의미입니다
더 많은 에너지라는 의미는
더 높은 비점을 의미합니다
그러므로 헥세인은 펜테인보다
더 높은 비점을 가집니다
탄소체인에서 탄소수를
증가 시켜감에 따라서
그 혼합물의 비점이
높게 됨을 보게 됩니다
이것이 바로 곧은 사슬구조를 가진
두 분자 비교의 예입니다
이제 탄화수소를 가지고 있는
곧은사슬 구조를
비교해 보겠습니다
그래서 여기에 아래 왼쪽에
섭씨 36도의 비점을 가진
펜테인을 그리고
분자식을 적겠습니다
이미 5개의 탄소와 12개의 수소원자를
  가지고 있음을 알고 있습니다
수소의 갯수를 보면
하나, 둘 ,셋, 넷, 다섯,
여섯, 일곱, 여덟, 아홉,
열, 열하나, 열둘
그래서 12 개 수소가 여기에 있습니다
펜테인의 분자식은 C5 H12입니다

English: 
than the two molecules of pentane.
That increased attraction
means it takes more energy
for those molecules to
pull apart from each other.
More energy means an
increased boiling point.
So hexane has a higher
boiling point than pentane.
So as you increase the number of carbons
in your carbon chain,
you get an increase in the
boiling point of your compound.
So this is an example
comparing two molecules
that have straight chains.
Let's compare, let's
compare a straight chain
to a branched hydrocarbon.
So on the left down here,
once again we have pentane,
all right, with a boiling
point of 36 degrees C.
Let's write down its molecular formula.
We already know there are five carbons.
And if we count up our hydrogens,
one, two, three, four, five,
six, seven, eight, nine,
10, 11 and 12.
So there are 12 hydrogens, so H12.
C5 H12 is the molecular
formula for pentane.

Czech: 
Molekuly hexanu se přitahují
mnohem více než molekuly pentanu.
Tento nárůst přitažlivosti znamená
více energie, aby se tyto molekuly
vzdálily od sebe.
Více energie znamená nárůst bodu varu.
Takže hexan má vyšší bod varu než pentan.
Pokud zvýšíte počet uhlíků v řetězci,
tak zvýšíte i bod varu své sloučeniny.
Toto je příklad srovnání dvou molekul,
které mají lineární řetězec.
Pojďme srovnat molekuly uhlovodíků
s lineárním a s rozvětveným řetězcem.
Vlevo máme pentan s bodem varu 36 °C.
Pojďme dolů napsat
sumární vzorec.
Bude mít 5 uhlíků a 12 vodíků.
C₅H₁₂ je sumární vzorec pentanu.

iw: 
מאשר שתי מולקולות הפנתאן.
הגדלת המשיכה משמעותה שצריך יותר אנרגיה כדי
למשוך את המולקולות ולהפריד אותן אחת מהשניה
יותר אנרגיה אומר הגדלת טמפ' הרתיחה.
אז לאקסאן יש טמפ' רתיחה גבוה יותר.
אז כשמגדילים את מספר הפחמנים
בשרשרת הפחמנית,
מקבלים טמפ' רתיחה גבוהה יותר של הרכיב.
אז זו דוגמא להשוואת שתי מולקולות
שיש להן שרשרת ישרה.
בואו נשווה, בואו נשווה שרשרת ישרה
לשרשרת מסועפת פחמימנית.
אז מצד שמאל למטה כאן,
פעם נוספת יש פנתאן,
אוקיי, עם טמפ' רתיחה של 36 מעלות צלסיוס.
בואו נכתוב את הנוסחא המולקלורית.
אנחנו יודעים שיש 5 פחמנים.
ואם נספור את המימנים,
1,2,3,4,5,
6,7,8,9,
10,11, ו-12.
אז יש 12 מימנים, אז H12.
C5H12 זו הנוסחא המולקולרית של פנתאן.

Bulgarian: 
отколкото двете молекули пентан.
По-силното привличане означава
повече енергия, необходима
за разделянето на тези
две молекули.
А повече енергия означава
по-висока точка на кипене.
Значи хексанът има по-висока
точка на кипене от пентана.
С увеличаване на броя
на въглеродните атоми
във въглеводородната верига
се повишава точката на кипене
на нашето съединение.
Това е пример, в който сравняваме
молекули с неразклонена верига.
Сега да сравним една неразклонена верига
с една разклонена въглеводородна верига.
Да напомня, тук вляво
е пентанът,
който има точка на кипене
36 градуса по Целзий.
Ще запиша молекулната 
му формула.
Вече казах, че има
пет въглеродни атома.
И можем да преброим
водородите, които са
едно, две, три, четири, пет,
шест, седем, осем, девет,
10, 11 и 12.
Значи това са 12 водорода,
така че Н12.
С5Н12 е молекулната
формула на пентана.

Czech: 
A co neopentan?
Ten má 5 uhlíků
a 12 vodíků.
Tyto 2 sloučeniny mají
stejný stechiometrický vzorec.
Stejný stechiometrický vzorec C₅H₁₂.
Rozdíl je v tom, že neopentan má
rozvětvený řetězec a pentan má lineární.
Pojďme se zamyslet nad body varu.
Bod varu pentanu je 36 °C, zatímco
bod varu neopentanu klesnul na 10 °C.
Pojďme zjistit proč.
Nakreslím další
molekulu pentanu.
Už jsme hovořili o tom,
že Londonovy disperzní síly
působí mezi těmito 2 molekulami pentanu.

Korean: 
그렇다면 오른쪽에 있는 네오펜테인은?
하나,둘,셋,
넷, 다섯, 5 개의 탄소와
하나, 둘, 셋, 넷, 다섯, 여섯,
일곱,여덟, 아홉,
열,열하나, 열둘  12개의 수소이니
그래서 C5 H12
그래서 이 두 화합물은
동일한 분자식을 갖습니다
그래서 같은 분자식,
C5 H12 입니다
차이점은 네오펜테인은
몇몇 " 분지수"를 가지고 있고
반면 펜테인은 가지고 있지 않습니다
펜테인은 곧은사슬 형태 입니다
비점에 대해 생각해 보겠습니다
펜테인의 비점은 섭씨 36도 입니다
네오펜테인은  비점이 섭씨 10도입니다
그 이유를 알아내 보겠습니다
또 하나의 다른 펜테인
분자를 그려보면
우리는 이미 이 두 펜테인
분자들사이에 존재하는
런던분산력에 대해
이야기를 나누었습니다
그러니 이 분자들 사이에

English: 
What about neopentane on the right?
Well, there's one, two, three,
four, five carbons, so five carbons,
and one, two, three, four, five, six,
seven, eight, nine,
10, 11 and 12 hydrogens.
So C5 H12.
So these two compounds
have the same molecular formula.
All right? So the same molecular formula,
C5 H12.
The difference is, neopentane
has some branching, right?
So neopentane has branching,
whereas pentane doesn't.
It's a straight chain.
All right. Let's think
about the boiling points.
Pentane's boiling point is 36 degrees C.
Neopentane's drops down to 10 degrees C.
Now, let's try to figure out why.
If I draw in another molecule
of pentane, all right,
we just talk about the fact
that London dispersion forces exist
between these two molecules of pentane.
So let me draw in those
transient attractive forces

Bulgarian: 
Тук отдясно е неопентан.
Той има едно, две, три,
четири, пет въглерода,
и едно, две, три, четири, пет, шест,
седем, осем, девет,
10,11 и 12 водорода.
Значи С5Н12.
Тези две съединения имат
еднакви молекулни формули.
Нали? Имат еднаква молекулна
формула – С5Н12.
Разликата е, че при неопентана
има разклонения, нали?
Неопентанът има разклонения,
докато пентанът няма.
Той има права верига.
Сега да помислим
за точките на кипене.
Пентанът кипи при 36 градуса Целзий.
Неопентанът кипи при
10 градуса по-ниска температура.
Да видим защо е така.
Ако нарисувам още една
молекула пентан,
вече говорихме за дисперсионните
сили на Лондон,
които съществуват тук между
двете молекули пентан.
Нека да означа тези преходни
сили на привличане

iw: 
מה לגבי ניאופנתאן בצד ימין?
אז, יש 1,2,3,
4,5, אז 5 פחמנים,
ו 1,2,4,5,6,
7,8,9,
10,11, ו12 מימנים.
אז C5H12.
אז לשני הרכיבים
יש את אותה הנוסחא המולקולרית.
אוקיי?, אז אותה הנוסחא המולקולרית,
C5H12.
ההבדל הוא, לניאופנתאן יש הסתעפות, נכון?
אז לניאופנתאן יש הסתעפות, בעוד שלפנתאן אין.
הוא שרשרת ישרה.
אוקיי, בואו נחשוב על נקודות רתיחה.
לפנתאן נק' רתיחה של 36 מעלות צלסיוס.
ניאופנתאן הוא למטה ב10 מעלות צלסיוס.
עכשיו, בואו ננסה להבין למה.
אם נצייר עוד מולקולה של פנתאן, אוקיי.
אנחנו מדברים על העובדה
שכוחות לונדון קיימים
בין שתי המולקולות של פנתאן.
אז בואו נצייר את הרגע הקצר של הכוחות

English: 
between those two molecules.
Neopentane is also a hydrocarbon.
It's non-polar.
So if I draw in another molecule
of neopentane, all right,
and I think about the attractive forces
between these two molecules of neopentane,
it must once again be
London dispersion forces.
Because of this branching,
the shape of neopentane
in three dimensions resembles a sphere.
So it's just an approximation,
but if you could imagine
this molecule of neopentane
on the left as being a
sphere, so spherical,
and just try to imagine
this molecule of neopentane
on the right as being roughly spherical.
And if you think about the surface area,
all right, for an attraction
between these two molecules,
it's a much smaller surface area
than for the two molecules
of pentane, right?
We can kind of stack these
two molecules of pentane
on top of each other and
get increased surface area
and increased attractive forces.
But these two neopentane molecules,
because of their shape,
because of this branching,

Czech: 
Nakreslím tyto přechodné přitažlivé
síly mezi těmito 2 molekulami.
Neopentan je také
uhlovodík a je nepolární.
Nakreslím další molekulu neopentanu.
Pokud se zamyslím nad
slabými vazebnými interakcemi,
které působí mezi těmito
molekulami neopentanu,
tak to opět musí být
Londonovy disperzní síly,
protože toto rozvětvení má za následek
3D tvar neopentanu připomínající kouli.
Je to pouze přiblížení, ale pokud si
představíte tuto molekulu neopentanu,
tak má kulovitý tvar.
A nyní si představte, že tato neopentanu
vpravo je zhruba kulovitá.
A pokud si představíte velikost povrchu
pro slabé vazebné interakce,
mezi 2 molekulami neopentanu,
tak je to mnohem menší plocha,
než plocha mezi 2 molekulami pentanu.
Můžeme „přilepit" tyto 2 molekuly
pentanu dohromady,
a tím zvýšíme velikost povrchu,
zvýšíme přitažlivé síly.
Ale tyto molekuly neopentanu kvůli
svému tvaru, kvůli rozvětvení

Bulgarian: 
между тези две молекули.
Неопентанът съще е въглеводород.
Молекулата му е неполярна.
Ако направя още една молекула
неопентан,
и разгледаме силите
на привличане между
тези две молекули неопентан,
това отново са дисперсионни
сили на Лондон.
Но поради разклоненията, молекулата на неопентана
в три измерения наподобява сфера.
Това е приблизително,
но ако можеш да си представиш
тази молекула неопептан
отляво като сфера, тя е сферична,
и се опитай да си представиш
молекулата неопептан
отдясно като горе-долу сферична.
Ако разгледаш тази
повърхностна площ
във връзка с привличането
на тези две молекули,
това е много по-малка
повърхностна площ,
отколкото при двете
молекули пентан, нали?
Ние можем да поставим
тези две молекули пентан
една върху друга и да увеличим
повърхностната площ
и да увеличим силите
на привличане.
Но тези две молекули
неопентан,
поради тяхната форма и заради
разклоненията,

iw: 
בין שתי המולקולות.
ניאופנתאן הוא גם פחמימן.
הוא לא פולרי.
אז אם נצייר עוד מולקולה
של ניאופנתאן, בסדר.
ואני חושב על הכוחות
בין שתי המולקולות של ניאופנתאן,
זה שוב חייב להיות כוחות לונדון.
בגלל ההסתעפות, הצורה של ניאופנתאן
בתלת מימד מייצגת מעין מעגל.
אז זה רק בערך,
אבל אם ננסה לדמיין את המולקולה של הניאופנתאן
מצד שמאל בצורת מעין מעגל,
ורק ננסה לדמיין את המולקולה של ניאופנתאן
בצד ימין במין צורה של מעגל.
ואם נחשוב על שטח המגע כאן,
אוקיי, בין שתי המולקולות,
זה שטח מגע קטן יותר
מאשר מולקולות הפנתאן נכון?
אפשר לתקוע בערך את שתי מולקולות הפנתאן
אחת מעל השניה ונקבל הגדלה בשטח המגע
ובכך נגדיל את כוחות המשיכה.
אבל שתי המולקולות של ניאופנתאן,
בגלל הצורה שלהן, בגלל ההסתעפות,

Korean: 
일시적인 인력을 그리겠습니다
네오 펜테인은 탄화수소이며
무극성입니다
그래서 만약에 제가 네오펜테인을
하나더 그린 후
두 네오펜테인 사이에 있는
인력에 대해 생각해 본다면
런던분산력이 됩니다
이 분지수 때문에
네오펜테인의 3차원적인
모습은 구를 닮았습니다
대략적으로 말입니다
이 왼쪽 네오펜테인의
분자를 상상해 보시면
구형태가 될 것이고
오른쪽 네오펜테인은 대략적으로
구모양 이 됩니다
이 두 네오펜테인
사이에 존재하는
표면적에 대해 생각해 본다면
두 펜테인사이의  표면적보다
훨씬 작습니다
우리는 이 두 펜테인을 서로 쌓아서
놓았기에 표면적을 늘릴수 있고
분자사이의 인력을 증가 시켰습니다
그러나 이 두 네오펜테인 분자들은
그들의 모양 때문에 또한
이 분지수들 때문에

Korean: 
우리는 많은 표면적을
그 만큼 갖지 못합니다
그 의미는 네오펜테인 분자사이의
분자간 인력이 감소했고
그 감소된 분자간 인력때문에
비점(끓는점)이 낮아졌습니다
그래서 비점이 섭씨 10도로
내려갔습니다
저는 항상 실온은
섭씨 25도에 가깝다고 생각해왔습니다
그래서 대부분 실온이
20 ~ 25로 표시되는 것을  보게 됩니다
만약에 실온이 섭시 25도인 상황하에
네오펜테인의 물질상태에
대해 생각해 본다면
실온이 이미 네오펜테인의 비점보다
높으므로
실내 온도와 실내 압력하에서
네오펜테인은 가스상태가 됩니다
분자들은 이미 서로 벗어날만큼
충분한 에너지를 가지고 있습니다
그래서 네오펜테인은
실온에서 가스상태입니다
반면에,  펜테인을 살펴보면,
펜테인은 섭씨 36도가 비점이므로

English: 
right, we don't get as much surface area.
And that means that there's
decreased attractive forces
between molecules of neopentane.
And because there's decreased
attractive forces, right,
that lowers the boiling point.
So the boiling point is
down to 10 degrees C.
All right. I always
think of room temperature
as being pretty close to 25 degrees C.
So most of the time, you see it
listed as being between 20 and 25.
But if room temperature is
pretty close to 25 degrees C,
think about the state
of matter of neopentane.
Right? We are already higher
than the boiling point of neopentane.
So at room temperature and room pressure,
neopentane is a gas, right?
The molecules have enough energy already
to break free of each other.
And so neopentane is a gas at
room temperature and pressure.
Whereas, if you look at pentane,
pentane has a boiling
point of 36 degrees C,

Bulgarian: 
при тях няма голяма
повърхностна площ.
Това означава по-малки
сили на привличане
между двете молекули неопентан.
И понеже силите на привличане
са по-малки,
това води до понижаване
на точката на кипене.
Така че точката на кипене
е с 10 градуса Целзий по-ниска.
Добре. Аз винаги си мисля
за стайната температура,
че е някъде около 25 градуса Целзий.
Най-често тя се посочва
някъде между 20 и 25 градуса.
Но ако стайната температура е
близка до 25 градуса С,
тогава какво е агрегатното 
състояние на неопентана?
Тя е по-висока от точката 
на кипене на неопентана.
Така че при стайна температура
и нормално налягане,
неопентана ще бъде газ, нали?
Молекулите вече имат достатъчна
енергия, за да се отделят едни от други.
Значи неопентанът е газ
при нормални условия.
Докато, ако погледнем за пентана,
той има точка на кипене
при 36 градуса Целзий,

iw: 
אוקיי, לא נקבל הרבה שטח מגע כאן.
וזה אומר שיש ירידה בכוחות משיכה
בין המולקולות של ניאופנתאן.
ובגלל הירידה בכוחות המשיכה, אוקיי.
זה מוריד את טמפ' הרתיחה.
אז טמפ' הרתיחה יורדת ל10 מעלות צלסיוס.
אוקיי, תמיד תחשבו על טמפ' החדר
כקרובה ל25 מעלות צלסיוס.
אז רוב הזמן, אפשר לראות את זה
בין 20 ל25 מעלות.
אבל אם טמפ' החדר די קרובה ל25 מעלות,
תחשבו על מצב החומר בניאופנתאן.
נכון? אנחנו כבר גבוהים יותר
מטמפ' הרתיחה של ניאופנתאן.
אז בטמפ' החדר ובלחץ החדר,
ניאופנתאן הוא גז, נכון?
למולקולות יש כבר מספיק אנרגיה
לשבור את הקשר אחת מהשניה.
ולכן ניאופנתאן הוא גז בטמפ' החדר ולחץ החדר.
אבל, אם תסתכלו על פנתאן,
לפנתאן יש טמפ' רתיחה של 36 מעלות

Czech: 
nemají příliš velkou plochu,
což sníží přitažlivé síly
mezi molekulami neopentanu.
A protože se sníží přitažlivé síly,
tak se sníží i bod varu.
Bod varu se sníží na 10 °C.
Řekněme, že pokojová
teplota je blízká 25 °C.
Pokojová teplota je
většinou mezi 20 až 25 °C.
Ale pokud je pokojová teplota
celkem blízká 25 °C,
pojďme se zamyslet
nad skupenstvím neopentanu.
Nacházíme se už
nad teplotou varu neopentanu.
Při pokojové teplotě
a tlaku je neopentan plyn.
Molekuly mají dostatek energie
k tomu, aby se oddělily.
Takže neopentan je plyn
při pokojové teplotě a tlaku.
Když se podíváme na pentan,
tak ten má bod varu 36 °C,

Bulgarian: 
което е по-високо от 
стайната температура.
Значи не сме достигнали
точката на кипене на пентана,
което означава, че при стайна
температура и налягане
пентанът е все още течност.
Значи пентанът е течност.
И нека да помислим за
влиянието на разклоненията.
Имаме същия брой
въглеродни атоми, нали?
Еднакъв брой въглеродни атоми,
еднакъв брой водородни атоми,
а имаме различни точки на кипене.
Неопентанът има повече разклонения
и по-ниска точка на кипене.
Значи можем да кажем, че
когато разклонеността се увеличава...
Не говорим за  броя
на въглеродните атоми.
Тук имаме само разклоняване.
И когато се увеличава
разклоняването,
се понижава точката на кипене,
защото намалява
повърхностната площ
за действие на силите 
на привличане.
Нека да  сравним тези три молекули,
за да приключим.
Да видим тези три молекули.
Дали можем да обясним 
различните точки на кипене.
Отново, говорихме за хексана,
той има точка на кипене
69 градуса Целзий.

Korean: 
이는 실내온도보다 높습니다
그러므로 펜테인의 비점에
실온이 도달하지 못하였으므로
그 의미는 실온과 압력에서는
펜테인은 여전히 액체입니다
그래서 펜테인은 액체입니다
이제 여기에 있는 "분지수"에
대한 경향을 생각해 보겠습니다
우리는 같은수의 탄소와
같은수의 수소를 가지고 있습니다
그러나 우리는 다른 비점을
가지고 있습니다
네오펜테인은 더 많은 분지수를,
그리고 감소된 비점을 가지고 있습니다
그래서 우리는 여기서 이것에
대한 법칙을 말할 수 있습니다
여러분이 분지수를 증가함에 따라,
탄소의 수에 대하여
말하는것이 아닙니다
우리는 분지수에 대해
말하고 있는중입니다
분지수를  증가시킴에 따라서
여러분은 비점을 낮추게 된 것입니다
분자간의 인력에 관한
표면적을 감소 시키기 때문입니다
이 것을 마무리 짓기 위하여 3개의
분자를 더 비교해 보겠습니다
이 3 개의 분자들을 보겠습니다
우리가 이 다른 비점들을
설명할수 있는지 살펴보겠습니다
우리는 이미 앞에서
섭씨 69도의 비점을 가진
헥세인에 대해서
이야기 나눠보았습니다

iw: 
שזה גבוה יותר מטמפ' החדר.
אז לא הגענו לנקודת הרתיחה של פנתאן,
מה שאומר שבטמפ' החדר ולחץ החדר,
פנתאן עדיין יהיה נוזל.
אז פנתאן הוא נוזל.
אז בואו נחשוב על הקטע של ההסתעפות כאן.
אז יש לנו את אותו מספר פחמנים נכון?
אותו מספר פחמנים, אותו מספר מימנים,
אבל יש לנו נקודות רתיחה שונות.
ניאופנתאן יותר מסתעף
וטמפ' רתיחה יותר נמוכה.
אז אפר להגיד על הסתעפויות כאן,
כשמגדילים הסתעפויות, נכון?
אז לא מדברים על מספר פחמנים כאן.
רק מדברים על הסתעפויות.
כשמגדילים הסתעפויות,
מורידים את טמפ' הרתיחה.
בגלל שמקטינים את שטח הפנים
של כוחות המשיכה.
בואו נשווה עוד 3 מולקולות כאן,
כדי לסיים עם זה.
בואו נסתכל על 3 המולקולות האלה.
בואו נראה אם אנחנו יכולים להסביר את ההבדל בטמפ' הרתיחה
פעם נוספת, דיברנו על אקסאן כבר,
עם טמפ' רתיחה של 69 מעלות צלסיוס.

English: 
which is higher than room temperature.
So we haven't reached the
boiling point of pentane,
which means at room
temperature and pressure,
pentane is still a liquid.
So pentane is a liquid.
And let's think about the
trend for branching here.
So we have the same
number of carbons, right?
Same number of carbons,
same number of hydrogens,
but we have different boiling points.
Neopentane has more branching
and a decreased boiling point.
So we can say for our trend here,
as you increase the branching, right?
So not talk about number of carbons here.
We're just talking about branching.
As you increase the branching,
you decrease the boiling points
because you decrease the surface area
for the attractive forces.
Let's compare three more molecules here,
to finish this off.
Let's look at these three molecules.
Let's see if we can explain
these different boiling points.
So once again, we've talked
about hexane already,
with a boiling point of 69 degrees C.

Czech: 
což je více než pokojová teplota.
Při pokojové teplotě nedosáhneme
bodu varu pentanu,
což znamená, že při pokojové teplotě
a tlaku je pentan kapalný.
Pojďme se podívat na různé
druhy rozvětvení uhlovodíků.
Při stejném počtu uhlíků a stejném
počtu vodíků máme rozdílné body varu.
Neopentan je více rozvětvený
a má nižší bod varu.
O našem trendu bychom mohli říct,
že větší rozvětvení,
při stejném počtu uhlíků,
se sníží bod varu,
protože snížíte velikost
plochy pro přitažlivé síly.
Pojďme porovnat další 3 molekuly,
abychom to dokončili.
Pojďme se podívat na tyto 3 molekuly.
Pojďme se podívat, zda dokážeme
vysvětlit tyto odlišné body varu.
Opět se bavíme o hexanu
s bodem varu 69 °C.

Czech: 
Pokud nakreslíme další molekulu hexanu,
tak naše jediné slabé vazebné interakce
jsou Londonovy disperzní síly.
Londonovy disperzní síly, které existují
mezi 2 nepolárními molekulami hexanu.
Dále se podíváme na hexan-3-on.
Hexan má 6 uhlíků
a hexan-3-on má taktéž 6 uhlíků.
Neobávejte se názvu této molekuly, pokud
jste teprve začali s organickou chemií.
Pojďme se pouze zaměřit na to, jaké slabé
vazebné interakce jsou v tomto videu.
Hexan-3-on má taktéž 6 uhlíků.
Nakreslím další molekulu hexan-3-onu.
Pojďme se zamyslet
nad elektronegativitou.
Budeme srovnávat elektronegativitu
kyslíku s tímto uhlíkem.
Kyslík je elektronegativnější než uhlík,
tudíž si kyslík přitáhne elektrony více
k sobě a získá částečně záporný náboj.

iw: 
אם נצייר עוד אקסאן,
האינטראקציה הבינמולקולרית היחידה,
הכוח הבינמולקרי היחיד יהיה, כמובן
כוחות לונדון.
אז רק נכתוב "לונדון" כאן.
אז כוחות לונדון,
שקיימות בין שתי מולקולות לא פולריות של אקסאן.
הלאה, נסתכל על 3-אקסאנון, נכון?
אקסאן אומר 6 פחמנים, אז ה3 אקסאנון.
1,2,3,4,5,6.
אל תדאגו לגבי השמות
של המולקולות בשלב הזה
אם רק התחלתם עם כימיה אורגנית.
תנסו לחשוב רק על הכוחות הבינמולקולרים
שמופיעים בסרטון.
אז 3- אקסאנון גם יש לו 6 פחמנים.
ונצייר עוד מולקולה של 3 אקסאנון.
אז זו המולקולה השניה.
בואו נחשוב על אלקטרושליוליות.
ונשווה את החמצן הזה
לפחמן הזה כאן.
חמצן יותר אלקטרושלילי מפחמן.
אז חמצן ימשוך יותר צפיפות אלקטרונים
וחמצן יהיה טעון חלקי שלילי.

English: 
If we draw in another molecule of hexane,
our only intermolecular force,
our only internal molecular
force is, of course,
the London dispersion forces.
So I'll just write "London" here.
So London dispersion forces,
which exist between these two
non-polar hexane molecules.
Next, let's look at 3-hexanone, right?
Hexane has six carbons,
and so does 3-hexanone.
One, two, three, four, five and six.
So don't worry about the names
of these molecules at this point
if you're just getting started
with organic chemistry.
Just try to think about
what intermolecular forces
are present in this video.
So 3-hexanone also has six carbons.
And let me draw another
molecule of 3-hexanone.
So there's our other molecule.
Let's think about electronegativity,
and we'll compare this oxygen
to this carbon right here.
Oxygen is more
electronegative than carbon,
so oxygen withdraws some electron density
and oxygen becomes partially negative.

Korean: 
만약 우리가 또다른 헥세인
분자를 하나더 그려보면
분자간 인력은,
물론
런던분산력입니다
여기에  "London"이라 적겠습니다
런던분산력은
두 무극성의  헥세인 분자들사이에
존재하고 있습니다
다음으로 3-hexanone을
살펴보겠습니다
헥세인은 6개의 탄산을 가지고 있고
3-헥산온도 같습니다
하나, 둘, 셋, 넷, 다섯, 여섯
이 시점에서는
분자의 이름에 대해서는
신경쓰지 마십시오
만약 여러분이 유기화학 공부를
막 시작하셨다면
이 비디오에서 다루고 있는
분자간인력에 대해서만 생각하십시요
3-헥산온도 역시 6개의 탄소를
가지고 있습니다
또하나의 3-헥산온을 그리겠습니다
다른하나의 분자가 있습니다
전기 음성에 대해 생각해 봅시다
우리는 여기있는 이 탄소와
이 산소를 비교할것입니다
산소는 탄소보다
전기음성도가 더 큽니다
그래서 산소는
일부 전자 밀도를 철회하고
산소는 부분적 음전하가 됩니다

Bulgarian: 
Ако направя още една 
молекула хексан,
единствените междумолекулни сили
са дисперсионните сили на Лондон.
Ще запиша тук само "Лондон".
Значи дисперсионни сили
на Лондон
между тези две неполярни
молекули хексан.
След това имаме
3-хексанон, нали?
Хексана има 6 въглерода,
както и 3-хаксанона.
Едно, две, три, четири, пет и шест.
Сега няма да се задълбочаваме
около наименованията на тези съединения,
ако току-що започваш да учиш
органична химия.
Опитай се само да помислиш
за междумолекулните сили,
за които говорим в това видео.
Значи 3-хексанонът има
шест въглерода.
Нека да нарисувам
още една молекула 3-хексанон.
Ето я другата ни молекула.
Нека помислим за 
електроотрицателността
и да сравним този кислород
с този въглерод тук.
Кислородът е по-електроотрицателен
от въглерода,
така че кислородът ще
изтегли част от електронната плътност
и кислородът ще стане
частично отрицателен.

English: 
This carbon here, this
carbon would therefore
become partially positive.
And so this is a dipole, right?
So we have a dipole for this molecule,
and we have the same
dipole for this molecule
of 3-hexanone down here.
Partially negative oxygen,
partially positive carbon.
And since opposites attract,
the partially negative oxygen is attracted
to the partially positive carbon
on the other molecule of 3-hexanone.
And so, what intermolecular force is that?
We have dipoles interacting with dipoles.
So this would be a
dipole-dipole interaction.
So let me write that down here.
So we're talk about
a dipole-dipole interaction.
Obviously, London dispersion forces
would also be present, right?
So if we think about this area over here,
you could think about
London dispersion forces.
But dipole-dipole is a
stronger intermolecular force
compared to London dispersion forces.
And therefore, the two
molecules here of 3-hexanone
are attracted to each other more

iw: 
הפחמן כאן, הפחמן לכן
יהפוך להיות טעון חלקי חיובי.
וזה דיפול, נכון?
אז יש דיפול למולקולה הזאת,
ויש לנו אותו דיפול למולקולה הזאת
של 3 אקסאנון למטה כאן.
חלקי טעון שלילי על חמצן, חלקי טעון חיובי על פחמן.
ומכיוון שהפכים נמשכים.
החמצן החלקי שלילי נמשך
לפחמן החלקי חיובי
של המולקולה השניה של 3 אקסאנון
ואז, איזה כוח בינמולקולרי זה?
יש לנו כוחות דיפול.
אז זה יהיה כוח דיפול דיפול.
אז אני אכתוב את זה כאן
אז אנחנו מדברים על
כוחות דיפול דיפול.
כמובן, כוחות לונדון
גם יהיו שם נכון?
אז אם נחשוב על החלק הזה כאן,
אפשר לחשוב על כוחות לונדון.
אבל דיפול דיפול קשר בינמולקרי יותר חזק
בהשוואה לכוחות לונדון.
ולכן, שתי המולקולות כאן של 3 אקסאנון
נמשכות אחת לשניה יותר

Korean: 
그러므로 여기있는 탄소는
부분적 양전하가 됩니다
그래서 이것은 쌍극자입니다
우리는 이  분자를 위한
쌍극자를 갖습니다
그리고  여기 아래의
 3-헥산온 분자 에도
같은 쌍극자를 갖습니다
부분적 음전하 산소
부분적 양전하 탄소
그리고 반대성질은
끌어당기기 때문에
부분적 음전하 산소가
또다른 3-헥산온 위에 있는
부분적 양전하 탄소에게
끌립니다
그것에 대한 분자간
인력은 무엇일까요?
우리는 쌍극자와 상호작용하는
쌍극자를 가지고 있습니다
그래서 이것은
쌍극자 - 쌍극자 상호 작용 입니다
여기에 적겠습니다
우리가 지금 얘기 나누고 있는것은
쌍극자 - 쌍극자 상호 작용입니다
런던분산력 또한
존재 할것입니다
여기 있는 이부분은
런던분산력을 생각할수 있겠습니다
그러나 쌍극자 - 쌍극자 상호작용이
런던분산력와 비교해 보면
더 큰 분자간 인력을 가지고 있습니다
그러므로, 여기있는 2개의 3-헥산온분자가
2개의 헥세인 분자 보다

Bulgarian: 
Този въглерод тук следователно
ще стане частично положителен.
Това е дипол, нали?
Значи тук имаме дипол
в тази молекула,
и тук имаме същия дипол
в тази молекула 3-хексанон.
Частично отрицателен кислород,
частично отрицателен въглерод.
И тъй като противоположните
заряди се привличат,
частично отрицателният
кислород се привлича
с частично положителният
въглерод от другата молекула 3-хексанон.
Каква междумолекулна сила
е това?
Имаме дипол, който
взаимодейства с дипол.
Това е дипол-диполно взаимодействие.
Нека го запиша.
Имаме дипол-диполно
взаимодействие.
Очевидно имаме и дисперсионни
сили на Лондон, нали?
Ако разгледаме тези две
области ето тук,
тук има дисперсионни сили
на привличане.
Но дипол-диполното взаимодействие
е по-силно междумолекулно взаимодействие
в сравнение с дисперсионните
сили на Лондон.
Следователно двете молекули
3-хексанон се привличат взаимно

Czech: 
Tento uhlík tím získá
částečně kladný náboj.
V této molekule máme dipól,
stejný dipól je i v této molekule dole.
Částečně záporný náboj kyslíku
a částečně kladný náboj uhlíku.
Dochází zde k obrácené přitažlivosti,
kdy je částečně záporný kyslík přitahován
k částečně kladnému uhlíku
na druhé molekule hexan-3-onu.
Co je to za slabou vazebnou interakci?
Interagují spolu dipóly,
tudíž je to interakce dipól-dipól.
Napíši to zde.
Mluvíme o interakci dipól-dipól.
Očividně budou přítomny
i Londonovy disperzní síly,
přičemž se budou
projevovat v těchto oblastech.
Ale interakce dipól-dipól je silnější ve
srovnání s Londonovými disperzními silami.

English: 
than the two molecules of hexane.
And so therefore, it
would take more energy
for these molecules to
pull apart from each other.
And that's why you see the
higher temperature for the boiling point.
3-hexanone has a much higher
boiling point than hexane.
And that's because dipole-dipole
interactions, right,
are a stronger intermolecular force
compared to London dispersion forces.
And finally, we have 3-hexanol
over here on the right,
which also has six carbons.
One, two, three, four, five, six.
So we're still dealing with six carbons.
If I draw in another
molecule of 3-hexanol,
let me do that up here.
So we sketch in the six carbons,
and then have our oxygen here,
and then the hydrogen, like that.
We know that there's opportunity
for hydrogen bonding.
Oxygen is more
electronegative than hydrogen,
so the oxygen is partially negative
and the hydrogen is partially positive.
The same setup over here
on this other molecule of 3-hexanol.

iw: 
מאשר שתי מולקולות האקסאן.
ולכן, זה ידרוש יותר אנרגיה
כדי להפריד בין שתי המולקולות.
וזה למה אנחנו מקבלים
טמפ' רתיחה גבוהה יותר.
3 אקסאנון יש לו טמפ' רתיחה גבוה הרבה יותר מאשר אקסאן.
וזה בזכות לכוחת הדיפול דיפול, נכון?
הם כוח בינמולקולרי חזק יותר
בהשוואה לכוחות לונדון.
ולבסוף יש לנו 3 אקסנול כאן בימין,
ויש לו גם 6 פחמנים.
1,2,3,4,5,6,
אז אנחנו עדיין מתעסקים עם 6 פחמנים.
אם נצייר עוד מולקולה של 3 אקסנול,
בואו נעשה את זה כאן למעלה.
אז נצייר 6 פחמנים,
ואז יש לנו חמצן כאן,
ואז המימן ככה.
אנחנו יודעים שיש הזדמנות לקשרי מימן.
חמצן יותר אלקטרושלילי ממימן,
אז החמצן טעון חלקי שלילי
והמימן טעון חלקי חיובי
ואותו דבר כאן.
על המולקולה השניה של 3 אקסנול.

Korean: 
서로서로 더 끌어당깁니다
그러므로 이들 분자가 서로 분리되는데
더 많은 에너지가 필요할 것입니다
그것이 여러분이 비점에 대한
더 높은 온도수치를 보게되는 이유입니다
그러므로 3-헥산온은 헥세인보다
훨씬 더 높은 비점을 가지게 됩니다
그리고 그것이 쌍극자-쌍극자
상호작용이 런던분산력 과 비교하여
더 강한 분자간 인력을
가진 이유입니다
마지막으로 우리는 3 -헥산올을
오른쪽에 가지고 있습니다
이는 또한 여섯 개 탄소를
가지고 있습니다
하나,둘,셋,넷,다섯,여섯
그래서 우리는 여전히
여섯 개 탄소를 다루겠습니다
또 하나의 3-핵산올
분자를 그리겠습니다
여기위에 그리겠습니다
우리는 여섯개의 탄소
그리고 여기에 산소
그리고 수소가 있습니다
우리는여기에 수소결합이
있을수 있음을 알고 있습니다
산소는 수소보다
전기음성도가 더 높습니다
산소는 부분적 음전하
수소는 부분적 양전하입니다
여기에 같은 설정을
또 다른 3 -헥산올의 분자에 하겠습니다

Czech: 
A tak se 2 molekuly hexan-3-on přitahují
silněji, než 2 molekuly hexanu.
Bude to vyžadovat více energie,
aby se tyto molekuly od sebe odtrhly,
a to je důvod,
proč vidíte vyšší teplotu bodu varu.
Hexan-3-on má mnohem
vyšší bod varu než hexan.
A důvod je ten, že interakce
dipól-dipól je silnější,
ve srovnání s Londonovými
disperzními silami.
A nakonec tu vpravo máme hexan-3-ol,
který má také 6 uhlíků.
Stále se zabýváme 6 uhlíky.
Nakreslím další molekulu hexan-3-olu.
Načrtnu 6 uhlíků a pak
zde máme kyslík a vodík.
Víme, že je zde příležitost
pro vodíkové můstky.
Kyslík je elektronegativnější než vodík,
tudíž kyslík je částečně záporný
a vodík je částečně kladný.
Stejné to bude i s touto
molekulou hexan-3-olu.

Bulgarian: 
повече от две молекули хексан.
Следователно е необходима
повече енергия
за разделянето на тези
две молекули.
Ето защо виждаш
по-висока температура
на кипене.
3-хексанона има много по-висока
температура на кипене от хексана.
Това е защото дипол-диполното
взаимодействие
е по-силно междумолекулно
взаимодействие
от дисперсионните сили на Лондон.
И накрая тук имаме 3-хексанол,
който също има шест въглеродни атома.
Едно, две, три, четири, пет, шест.
Значи отново имаме шест въглерода.
Ако начертая още една 
молекула 3-хексанол,
ето тук...
Имаме шест въглерода,
после един кислород тук,
и после един водород, ето така.
Знаем, че това предполага
водородни връзки.
Кислородът е по-електроотрицателен
от водорода,
така че кислородът е
частично отрицателен
и водородът е частично положителен.
Същото имаме и тук при
тази молекула 3-хексанол.

Bulgarian: 
Частично отрицателен кислород,
частично положителен водород.
И е възможно възникване
на водородни връзки.
Нека да ги направя.
Значи тук имаме водородна връзка.
Това създава възможност
за водородна връзка
между двете молекули 3-хексанол.
Ще използвам тъмно синьо за това.
Сега имаме водородна връзка.
А знаем, че водородната връзка
е наистина силно
дипол-диполно взаимодействие.
Водородната връзка е най-силното
междумолекулно взаимодействие.
И следователно имаме по-голяма
сила на привличане
между тези две молекули
3-хексанол.
И следователно е необходима
още повече енергия
за разделянето на тези две молекули.
И това води до по-висока температура
на кипене на 3-хексанола.
3-хексанола има по-висока
точка на кипене
от 3-хексанона и хексана.
Така че, когато се опитваш да 
намериш точката на кипене,
разглеждай междумолекулните сили,
които действат между молекулите.

iw: 
אז חלקי שלילי חמצן
ומימן חלקי חיובי.
אז יכול להיות קשרי מימן.
בואו נצייר את זה.
אז יש לנו קשר מימן כאן
ויש הזדמנות לקשרי מימן
בין שתי מולקולות 3 אקסנול.
בואו נשתמש, בכחול לזה.
עכשיו אנחנו מדברים על קשרי מימן.
ואנחנו יודעים שקשר מימן,
אנחנו יודעים שקשרי מימן ממש
יותר חזקים מדיפול דיפול.
קשרי מימן זה הקשר הבינמולקולרי הכי חזק.
ואז יש לנו כוח משיכה גדול יותר
מחזיק את שתי המולקולות של 3 אקסנול.
ואז, זה דורש אפילו יותר אנרגיה
כדי להפריד בין המולקולות האלה.
וזה משקף גם טמפ' רתיחה גבוהה יותר
של 3 אקסנול נכון?
ל3 אקסנול טמפ' רתיחה גבוהה יותר
מאשר 3 אקסאנון וגם יותר מאקסאן
אז כשמנסים לברר טמפ' רתיחה,
תחשבו על הכוחות הבינמולקולרים
שיש בין המולקולות.

Korean: 
부분적 음전하 산소,
부분적 양전하 수소
그래서 수소 결합이 가능합니다
그것을 그려 보겠습니다
그래서 우리는 바로 여기에
수소 결합을 가집니다
두개의 3- 헥산올  분자간 사이에
수소 결합의 가능성이 있습니다
진한 푸른색으로 표시하겠습니다
지금 우리는 수소
결합에 대한 얘기를 하고 있습니다
우리는 그 수소 결합을 알고
수소결합은  매우
강한 쌍극자 - 쌍극자 상호 작용입니다
그래서 수소 결합은 가장 강한
분자간인력을 가지고 있습니다
그리고 우리는 이 두
3-헥산올을 붙잡고 있는
증가된  잡아당기는
힘을 가지고 있습니다
결과적으로 그것은 이 분자들이
서로서로 분리되기 위해
더 많은 에너지가 필요합니다
그러한 점이 3-헥산올이
가장 높은 비점을 갖는데
영향을 줍니다
3- 헥산올은 헥세인이나 3-헥산온보다
더 높은 비점을 가지고 있습니다
비점을 이해하고자 할때는
두 분자들 사이에 존재하는
분자간인력에 대해 생각하세요

Czech: 
Částečně záporný kyslík
a částečně kladný vodík.
Tady je možné vytvořit
vodíkové můstek.
Právě zde máme vodíkový můstek.
Mezi dvěma molekulami hexan-3-olu
může existovat vodíkový můstek.
Napíši to modře.
Mluvíme o vodíkových můstcích.
Víme, že vodíkové můstky jsou
silnějším typem interakcí dipól-dipól.
Vodíkové můstky jsou nejsilnějšími
intermolekulárními silami.
Máme vyšší přitažlivou sílu, která drží
tyto molekuly hexan-3-olu pohromadě.
Tudíž je potřeba více energie,
aby došlo k odtržení těchto molekul,
a to odráží vyšší
bod varu hexan-3-olu.
Hexan-3-ol má vyšší bod varu
než hexan-3-on, a také vyšší než hexan.
Když se snažíte zjistit body varu,
zamyslete se nad slabými
vazebnými interakcemi,
které jsou přítomny mezi 2 molekulami,

English: 
So partially negative oxygen,
partially positive hydrogen.
And so hydrogen bonding is possible.
Let me draw that in.
So we have a hydrogen bond right here.
So there's opportunities
for hydrogen bonding
between two molecules of 3-hexanol.
So let me use, let me
use deep blue for that.
So now we're talking
about hydrogen bonding.
And we know that hydrogen bonding,
we know the hydrogen bonding is really
just a stronger dipole-dipole interaction.
So hydrogen bonding is our
strongest intermolecular force.
And so we have an
increased attractive force
holding these two molecules
of 3-hexanol together.
And so therefore, it
takes even more energy
for these molecules to
pull apart from each other.
And that's reflected in
the higher boiling point
for 3-hexanol, right?
3-hexanol has a higher boiling point
than 3-hexanone and also more than hexane.
So when you're trying to
figure out boiling points,
think about the intermolecular forces
that are present between two molecules.

iw: 
וזה יאפשר לכם לברר
לאיזה רכיב יש את הטמפ' רתיחה הגבוהה יותר.

Korean: 
그러한 사실은 어떤 유기화합물이
더 높은 비점을 갖는가를
이해할 수 있도록 도움을 줄 것입니다

Czech: 
čímž zjistíte,
která sloučenina má vyšší bod varu.

Bulgarian: 
И това ще ти позволи да
разбереш
кое вещество има по-висока 
точка на кипене.

English: 
And that will allow you to figure out
which compound has the
higher boiling point.
