
Korean: 
전 영상에서 보았듯이
광합성은
명반응과 캘빈회로로
나누어집니다
명반응은
물과 함께 빛을 사용하며
물은 전자의 원천으로 사용됩니다
명반응을 이용하여
에너지를 ATP나 NADPH형태로
저장할 수 있고
부산물로 산소를 생성하는데
이는 우리가 숨쉬기 위해
꼭 필요한 물질입니다
그리고 ATP와 NADPH는
이산화탄소와 함께
설탕을 합성하기 위해 캘빈회로에
사용됩니다
이 영상에서 집중적으로 볼 것은
명반응입니다
이 과정이 어떻게 일어나는 걸 까요?
쉽게 생각하기 위해
틸라코이드를 보겠습니다
이것이 틸라코이드이고
엽록체 안에 있습니다
이것의 막을 보면
그것이 생물에서 다른 막과 같이
인지질 이중 층인 것을
알 수 있습니다
처음 봤을 때는

Bulgarian: 
В предните видеа видяхме,
че фотосинтезата може да се раздели на
светлозависима (светлинна) фаза и на цикъл на Калвин.
В светлозависимите реакции
използваме светлина и вода,
а водата е източник на електрони.
Можем да използваме тези реакции, за да заключим енергия
под формата на АТФ и НАДФН,
а като страничен продукт получаваме молекулен кислород,
който е много важен за дишането.
След това АТФ и НАДФН
могат да се използват в цикъла на Калвин
заедно с въглеродния диоксид, за да се синтезира захар.
В това видео ще се фокусираме върху
светлозависимите реакции.
Как се случва този процес?
За да разберем,
трябва да погледнем отблизо тилакоидната мембрана.
Това тук е тилакоидната мембрана,
тя се намира в хлоропласта.
Ако увеличим тази мембрана,
ще видим, че тя е изградена от двоен фосфолипиден слой,
както много от биологичните мембрани.
На пръв поглед това може да изглежда като

English: 
- [Voiceover] We've
seen in previous videos
that photosynthesis can be broken down
into the light-dependent
reactions and the Calvin cycle.
And the light-dependent reactions is
where we take light as an
input along with water,
and we'll see the water is
actually a source of electrons,
and we can use that to store energy
in the form of ATP and NADPH,
and as a by-product we
produce molecular oxygen,
which is very important for us to breathe.
And then that ATP and that NADPH
can be used in the Calvin cycle,
along with carbon dioxide,
to actually synthesize sugar.
What we're gonna focus on in this video
are the light-dependent reactions.
How does this process right here work?
And to help us think about this,
we're going to zoom in
onto a thylakoid membrane.
So this is a thylakoid right over here,
sitting inside of the chloroplast.
And if we zoom in on its membrane,
we see it's a phospholipid bilayer,
like many membranes
that we see in biology.
And at first glance, this might seem

English: 
like a very complex diagram,
and that's because it
is a complex diagram,
and you will often see things like this
in your biology textbooks.
They can be very intimidating,
these proteins and molecules and complexes
have very complicated-sounding names,
but the general idea
of what's going on is,
you'll hopefully find,
pretty straightforward.
You have the energy from light,
photons from light are going to,
either directly or
indirectly, excite electrons.
Those excited electrons,
they're in a high-energy state.
They're gonna be transferred
from one molecule to another,
and they're going to go
to lower energy states.
That's what allows those transfers
to be as spontaneous, for
them to actually occur.
They're going from a high-energy state
to a lower-energy state.
The electrons are getting more
and more and more comfortable,
and some of that energy that's released
as the electron goes
from a high-energy state
to a lower-energy state
is used to pump hydrogen
ions across the membrane.
From the outside of the
membrane, in the stroma,

Bulgarian: 
много сложна диаграма
и тя наистина е сложна.
Често ще виждаш такива диаграми
в учебниците по биология.
Могат да изглеждат страшни,
тези белтъци и молекули, и комплекси
имат имена, които звучат много сложно.
Но се надявам, че основната идея на процесите,
които протича в мембраната ще ти стане ясна.
Имаме енергия от светлината,
фотони светлина, които
директно или индиректно ще възбудят електрони.
Тези възбудени електрони ще преминават в по-високо енергетично състояние.
Ще се предадат от една молекула на друга
и ще достигнат до по-ниско енергетично състояние,
което позволява трансферът на електрони
да протече спонтанно.
Електроните преминават от по-високо към
по-ниско енергетично състояние.
На електроните им става
все по-комфортно
и част от енергията им се отделя.
Преминаването на електрона от по-високо към
по-ниско енергетично състояние
се използва за изпомпване на водородни йони през мембраната.
От външната страна на мембраната в стромата

Korean: 
복잡한 그림으로 보입니다
왜냐하면
진짜 복잡한 그림이기 때문입니다
앞으로 생물학책에서
이런 그림을 많이 보게 될 것입니다
되게 위협적으로 보일 수 있습니다
이 단백질들, 분자, 복합체들은
복잡한 발음의 이름들을
가지고 있습니다
하지만 나중에는
간단하다는 것을 알 것이에요
빛으로부터 에너지를 받습니다
광자들은
직접적으로든 간접적으로든
전자들을 자극할 것입니다
자극받은 전자들은
고에너지 상태입니다
그리고 다른 분자들로 전달되고
에너지 상태가 낮아질 것입니다
이동들이 자발적으로 일어나고
실제로 발생하게끔 해줍니다
고에너지 상태에서
낮은 에너지 상태가 됩니다
전자들은
점점 안정되고
전자들이 고에너지 상태에서
낮은 에너지 상태가 될 때
방출된 에너지들은
수소 이온들이
세포막을 투과하는 데 사용됩니다
세포막 바깥쪽,  스트로마에서

Bulgarian: 
към вътрешната страна на мембраната,
към тилакоидния лумен.
Изграждаме водороден йонен концентрационен градиент.
Концентрационен градиент.
Имаме по-висока концентрация вътре,
отколкото отвън.
Това само по себе си,
този концентрационен градиент
може да се използва за производството
на АТФ чрез АТФ-синтазата.
Тези водородни йони искат да излязат навън.
Искат да се придвижат по посока на концентрационния си градиент,
затова преминават през АТФ-синтазата.
Задвижват този мотор,
който може да залепва фосфатни групи за молекули АДФ и да произвежда АТФ.
Можем да разглеждаме тази реакция като,
създаваща градиент на водородните йони.
Можем да кажем
Н+ градиент,
който след това се използва за производство на АТФ.

English: 
to the inside of the membrane,
to within the thylakoid lumen.
So you are building a hydrogen
ion concentration gradient.
Concentration gradient.
Where you have a higher
concentration inside
than you have outside.
And this by itself,
this concentration gradient as we'll see,
can be used to fuel the production
of ATP by ATP synthase,
that those hydrogen ions
want to get back out.
They wanna go down their
concentration gradient,
and as they go back out
through the ATP synthase
it essentially turns that motor
that can jam the phosphate
group onto ADP to produce ATP.
So one way to think about it,
this is producing a hydrogen ion gradient.
So we could do it this way,
we could say H plus gradient,
which is then being used
to produce the actual ATP.

Korean: 
세포막 안쪽, 즉
틸라코이드 내부까지
수소 이온 농도 기울기를
만들고 있습니다
농도 기울기
안쪽의 농도가
밖의 농도보다 높습니다
그리고 이것 자체로
이 농도 기울기는
수소 이온들이
나가고 싶어 하기 때문에
ATP 합성효소에 의한
ATP 생산을 촉진하는 데
사용됩니다
농도 기울기를 낮추고 싶어 하고
ATP 합성효소를 통해 나가면
ADP에 인산염을 가득 채워
ATP를 만들 수 있는
모터를 켜는 것입니다
생각해보면
이것이 수소 이온 기울기를
만들고 있습니다
이런 방식으로 생각할 수 있습니다
수소 이온의 농도 기울기는

English: 
Now the electrons going
from a high-energy state
to a lower-energy state in this part
of the light-dependent reactions,
that by itself isn't the only
thing that is contributing
to the hydrogen ion
concentration gradient.
Once that electron gets donated,
you might say, well how
does it get replaced?
Well the thing that's doing the donating,
the thing that eventually gets excited
and donates that electron,
it's a chlorophyll a
variation called P680.
P680 is referring to the
P stands for pigment,
680 stands for 680 nano-meters,
the wavelength of light
that it absorbs best.
And so when it gets excited, it becomes
you'll see the notation off of P680*,
that's when it has an excited electron.
And then after it gives away its electron,
it becomes P680+
with a positive charge.
And this P680, we could call it P680 plus

Bulgarian: 
Електроните преминават от по-високо
към по-ниско енергетично състояние,
в тази част от светлозависимите реакции.
Но това не е единственото нещо, което допринася за
създаване на концентрационния градиент.
Може да се чудиш как един електрон се възстановява
щом бъде отдаден.
Нещото, което отдава електрон,
нещото което в крайна сметка се възбужда
и отдава този електрон
е хлорофил P680.
P680 - P идва от пигмент,
680 означава 680 нанометра,
дължина на вълната на светлината, която той абсорбира най-добре.
Щом се възбуди, хлорофилът се
означава като P680*,
това е означението, когато има възбуден електрон.
След като отдаде електрон
се превръща в P680+,
има положителен заряд.
Този вид P680, можем да наричаме P680 плюс

Korean: 
ATP를 만드는 데 사용됩니다
이 부분에서의 명반응에 의해
고에너지 상태에서
저 에너지 상태로 간
전자들만이
수소 이온 농도 기울기를
일으킨 것은 아닙니다
전자들을 주면
어떻게 대체되는지 궁금할 것입니다
실제로 전자를 내주는 것
흥분해서 전자를 방출하는 것은
엽록소 a의 한 종류인
P680입니다
P680의 P는 색소를 뜻하며
680은
이 엽록소가 제일 잘 흡수하는
빛의 파장인 680nm를 말합니다
흥분하게 되면
P680*이라고 표시하는데
이때 흥분된 전자를 가지고 있습니다
전자를 건네준 뒤에는
P680+가 됩니다
P680+가 됩니다
이 P680+라는 것은

Bulgarian: 
или йонен P680.
Всъщност това е много силен окислител.
Един от най-силните, ако не и най-силният,
познат в биологичните системи.
Той много обича да приема електрони.
И молекулата, която е наоколо,
от която може да приеме електрони, е водата.
Това е толкова силен окислител,
че може да окисли кислорода във водата,
както и самия кислород.
Все пак окислението е кръстено на кислорода,
защото кислородът е много силен окислител,
той е много електроотрицателен,
обикновено той окислява други неща.
Както и да е.
P680+ грабва един електрон от водата
и водата се разпада,
остават кислород
и водородни йони.
Тези водородни йони също допринасят
за увеличаване на концентрацията на водорни йони вътре.
Оттук получаваме и страничния продукт - кислород.

Korean: 
아주 강한 산화제인
P680 이온입니다
기관계 내에서
가장 강한 것 중 하나입니다
다른 분자들로부터 전자를
가져오는 경향이 많습니다
주변에서 전자를 가져올 수 있는 것은
물입니다
그래서 이것은 물속의 산소와
공기 그 자체를 산화시키는
강한 산화제입니다
산화는
음성이고
보통 산화하는
산소에서부터 이름을 따 왔습니다
아무튼 P680+를 가지게 되면
물에서부터 전자를 가져옵니다
그리고 물은 나누어져서
산소와 수소 이온만
남게 됩니다
이 수소 이온들은
내부의 수소 이온 농도의 증가를
일으킵니다
그리고 여기서

English: 
right over here, maybe a P680 ion,
this is actually a very
strong oxidizing agent.
One of the strongest,
if not the strongest,
that we know in biological systems.
And so it really likes to grab
electrons from other things.
And the thing that is around
that it can grab electrons
from is actually water.
And so this is such a
strong oxidizing agent
that it can essentially
oxidize the oxygen in water,
and oxygen as itself.
I mean, oxidizing is named after oxygen
because oxygen is such a strong,
it's so electronegative,
it's such a strong,
it's the thing that's
normally doing the oxidizing.
So anyway, it grabs its electrons,
once it gets this P680+,
grabs an electron from water,
and then the water essentially falls apart
so you're left just with the oxygen
and then the hydrogen ions.
And so those hydrogen ions also contribute
to the increased hydrogen ion
concentration on the inside.
And this is where we get
the oxygen by-product

English: 
right over here.
Here we have one half of an
O2, so if you do this twice
you're going to have a molecular oxygen.
So, so far we've talked about
how the oxygen gets produced,
we've talked about how
the ATP gets produced.
What about the NADPH?
Well we've started our
process in photosystem II.
You might say, why's it
called photosystem II
if that's where we start?
Well it's actually that's because
that's the second
photosystem to be discovered.
You might say, what is a photosystem?
Well these photosystems and complexes,
they're combinations of
proteins and molecules,
and photosystem in
particular has chlorophyll
and variations of chlorophyll
and pigment molecules
that are responsive to
light that are very easy,
that have electrons that
can get excited by light,
and they can transfer that energy
back down to the P680 chlorophyll a pair,
which then can have its electron excited
and then it can give that
to an acceptor molecule
and then it can go to
lower, lower energy states
and pump those hydrogen ions out.

Bulgarian: 
--
Тук има половин О2, така че ако тази реакция протече два пъти,
ще получим молекулен кислород.
Дотук обяснихме как се получава кислород
и как се произвежда АТФ.
А какво се случва с НАДФН?
Започнахме процеса във фотосистема II.
Може да се чудиш защо се нарича фотосистема II,
ако това е мястото, от което започваме?
Казва се така, защото хронологично,
това е втората фотосистема, която е открита.
Може да попиташ какво е фотоситема?
Тези фотосистеми и комплекси
са комбинации от протеини и молекули.
Фотосистемата съдържа хлорофил,
вариации на хлорофила и пигментни молекули,
които реагират на светлина и чиито
електрони лесно могат да се възбудят от светлина.
Те могат да пренесат тази енергия
до хлорофил P680,
чиито електрон ще се възбуди
и ще го даде на молекула акцептор.
След това електронът може да премине на по-ниско и по-ниско енергетично състояние,
при което ще се изпомпват водородни йони.

Korean: 
이곳의 산소 부산물을 얻습니다
여기에는 절반의 산소가 있어
이 과정을 두 번 하게 되면
산소 분자를 얻습니다
지금까지
어떻게 산소가 생산되는지
어떻게 ATP가 생산되는지 말했습니다
NADPH는 어떨까요?
지금까지 광계 II에서
과정을 시작했습니다
왜 처음 시작한 것이
광계 II인지 이상하다고
생각할 것입니다
그것은 왜냐하면
그것이
두 번째로 발견된 광계이기 때문입니다
그럼 광계는 무엇인가요?
광계들과 복합체들은
단백질과 분자들의 결합체입니다
특히 광계는 엽록소
엽록소의 변형 그리고 색소 분자들을
가지고 있습니다
이것들은 빛에 반응하고
빛에 의해 흥분되기 쉽고
에너지를 P680 엽록소에
전달하는 전자를 가지고 있습니다
그리고 흥분된 전자들을
수용체에 전달하고
전자들의 에너지 상태가 점점 낮아져
수소 이온들이 나가게 합니다

Korean: 
이것이 명반응의 전부는 아닙니다
전자들은 광계 I로 이동합니다
왜 그것을 광계 I로 부를까요?
처음 발견되었기 때문입니다
광계 I에는
P700이라 불리는 엽록소가 있습니다
70nm의 파장이 빛을
잘 흡수합니다
비슷한 일이 일어나는데
빛이 직접적으로든
간접적으로 전자들을 흥분시킵니다
전자들은 낮은 에너지 상태로 가면서
다른 분자로 이동합니다
NADP+를 NADPH로
환원시키는 데사용됩니다
이것이 NADPH가 생기는 과정입니다
한 번 더, P700이 전자를 주면
전자를 원합니다
그리고
에너지 상태가 낮아지는 전자를
얻을 수 있습니다
광계 II에서 전자들이
자리를 내주는 것과 같이

English: 
But that's not the entire
light-dependent reactions.
That electron can eventually make its way
over to photosystem I, and
why's it called photosystem I?
Well it's because the first
one that was discovered.
In photosystem I, there's another
chlorophyll a pair called P700,
and that's because it optimally absorbs
light of a wavelength of 700 nano-meters.
And you have something
similar that happens,
that light can either directly
or indirectly excite its electron.
And then that electron, as it
goes to a lower-energy level,
it goes from one molecule to another,
it can be used to reduce NADP+ into NADPH.
And so that's where the NADPH comes from.
And then once again, once the
P700 has given its electron,
it wants an electron,
and well it can get that from the electron
that's been going from lower
to lower, lower energy states,
that's essentially been
making its way from,
you can conceptualize it as the electron

Bulgarian: 
Но това не са всички светлозависими реакции.
Този електрон ще стигне
до фотосистема I. Защо се нарича фотосистема I?
Защото е първата, която е открита.
Във фотосистема I има друг вид
хлорофил, наречен P700,
тъй като абсорбира най-добре
светлина с дължина на вълната 700 нанометра.
Светлината може
директно или
индиректно да възбуди електроните му.
След това този електрон, преминавайки
от една молекула към друга, минава на по-ниско енергетично ниво
и може да се използва за редуциране на НАДФ+ до НАДФН.
Оттук се появява НАДФН.
Щом P700 е отделил електрон,
той иска нов електрон
и ще го получи
от електрона, който е преминавал на по-ниско и по-ниско енергетично ниво,
който се е отдалечавал
--

Korean: 
생각하시면 됩니다
이게
이 그림을 많이 보게 될 이유입니다
빛이 들어오고 전자들이 에너지를 얻고
흥분하고 낮은 에너지 상태로 갑니다
그리고 한 분자에서 다른 분자로
옮겨질 때
효소에 의해서 촉진됩니다
에너지의 일부가
수소 이온을
틸라코이드 내부로 보내는 데
사용됩니다
광계 I에서 다른 자극이 있습니다
흥분된 P700은
에너지 상태가
낮아지는 전자를 가져옵니다
그리고 이 흥분된 전자는
NADP+가 NADPH로 전환되는데
필요한 에너지를 공급하기 위해
다시 다른 분자로 이동합니다
수소 이온 농도가 증가한다는
이 개념은
인산염과 ADP를 합쳐 ATP를 만들도록
ATP 효소들의 활성을 돕습니다
그 부분이 이것들을 얻는 곳이고
과정의 부산물로
산소가 발생합니다

English: 
that's been making its
way from photosystem II.
And so that's why you'll
often see these diagrams.
Lights come in, electron gets
energized, it gets excited,
it goes to lower and lower energy states.
As it's doing that it's being transferred
from one molecule to another,
being facilitated by enzymes.
That energy, part of that energy
is being used to transfer hydrogen ions
into the thylakoid
lumen, into the interior.
Then in photosystem I, you
have another excitation event.
That thing that got excited
can grab that electron
that went to lower, lower energy states,
and its excited electron can once again
be transferred from
one molecule to another
in order to fuel or provide energy
for NADP+ being converted into NADPH.
And once again the whole idea
of the hydrogen ion
concentration increasing here
can fuel ATP synthase, which
allows us to jam a phosphate
onto ADP to produce ATP.
So that is where we actually
get all of these things
and the by-product of
course is our oxygen.

Bulgarian: 
от фотосистема II.
Затова често може да видиш тези диаграми.
Идва светлина, тя възбужда електрон,
който тръгва към по-ниски и по-ниски енергетични нива.
Той ще се пренася от една
молекула към друга,
благодарение на ензими.
Част от тази енергия ще
се използва за трансфер на водорони йони
в лумена на тилакоидната мембрана, във вътрешността.
След това във фотосистема I се възбужда друг електрон.
Фотосистема I е отдала електрон и затова ще грабне
този електрон от фотосистема II, който е стигнал до ниско енергетично ниво.
Възбуденият електрон, отдаден от фотосистема I
също ще бъде предаван от една на друга молекула акцептор,
за да предостави енергия
за превръщането на НАДФ+ в НАДФН.
Цялата идея е
концентрацията на водородни йони да се увеличи тук,
за да задвижи АТФ-синтазата, която свързва фосфатни групи
към АДФ и произвежда АТФ.
Имаме и
страничен продукт на тези реакции, който е кислород.

Bulgarian: 
Ако искаш да видиш същата идея,
но само на енергетично ниво,
без всичката сложност,
внесена от физическите компоненти,
можеш да я видиш тук.
Имаме енергия, идваща от слънцето, която възбужда електрони.
Щом P680  е отдал електрон,
той иска друг електрон.
Получава го от водата.
След това този електрон
преминава на по-ниско и по-ниско енергетично ниво.
Накрая може да бъде взет от P700,
който също е отдал електрон.
Бладогарение на светлинна енергия електрон от P700
е възбуден и отдаден,
той може да се предаде от една молекула на друга,
за да помогне за създаването на НАДФН.
Тази част тук, тази фаза,
при която електронът
минава от високо
към ниско енергетично ниво,
задвижва изпомпването на водородни протони

English: 
And if you wanted to see that same idea
but kind of just thinking from
an energetic point of view
without all of the complexity
of seeing the physical
components involved,
you see it right over here.
Where you have light energy
comes, excites the electrons.
Once the P680 has given
that electron away,
it wants an electron really badly.
It gets it from the water.
And then as that electron goes
to lower and lower and
lower energy states,
it can eventually be grabbed by P700
that has given away its own electron.
And then that electron
that was excited at P700
by, once again, more light energy,
that can be transferred
from one molecule to another
to fuel the creation of NADPH.
And this part right over here,
this phase right over here,
as the energy goes from
a high-energy state to a-
as the electron goes
from a high-energy state
to a lower energy state,
fuels the pumping of hydrogen protons

Korean: 
만약 이 똑같은 얘기를
에너지적인 관점에서
물리적 구성요소의
복잡함 없이 보고 싶다면
이것을 보면 됩니다
빛 에너지가 들어오면
전자를 흥분시키고
P680이 전자를 건네주면
전자를 원하게 됩니다
물로부터 전자를 얻고
전자가 낮은 에너지 상태로
가게 되면
결국에는
자신의 전자를 준 P700에
붙잡힙니다
P700에서 흥분된 전자는
더 많은 빛 에너지에 의해
다른 분자로 이동하고
NADPH의 생산을 촉진합니다
이 부분은
전자가 높은 에너지 상태에서
전자가 낮은 에너지 상태로 가면
전자가 낮은 에너지 상태로 가면
수소 이온이

Bulgarian: 
в тилакоидния лумен.

Korean: 
틸라코이드 내부로 가는 과정을
촉진합니다

English: 
into the actual thylakoid.
