
English: 
We left off in the last
video in the Archean Eon.
And "arche" comes
from ancient Greek.
It means beginning or origin.
And it's the eon in which either
life first started to exist
or at least it first start
to somewhat flourish.
It's possible that
maybe life first
started to exist at the
end of the Hadeon Eon.
And, of course, this
boundary is vague.
And the Archean Eon
is also the first eon
where we still have
rocks from that time.
So we are able to find
rocks that we can date
to be roughly 3.8 billion years.
Now, the other really
interesting thing
that happened in
the Archean Eon,
and it really has
pretty profound effects
once we get into
the Proterozoic Eon,
is that you started to have
cyanobacteria produce oxygen.
And we said in the last video
that they were producing
oxygen, but most
of that oxygen was
being absorbed by
iron in the oceans.
But what happens is we enter
into the Proterozoic Eon.
And Proterozoic Eon,
it's right over here.

Dutch: 
In onze laatste video hadden we het over het Archeïcum. Het woord Archeï komt uit het oud Grieks wat het begin of herkomst betekend.
Het is de periode waarin het leven voor het eerst ontstond.

Arabic: 
توقفنا في الحلقة الماضية عند الدهر السحيق
واسمه بالإنجليزية "أركيان" يشير إلى الكلمة اليونانية أركي وتعني الأصل
وهو الدهر الذي يشهد بداية ظهور الحياة
أو على أقل تقدير ازدهارها
إذ أن البعض يقول أن الحياة قد ظهرت بالفعل
في أواخر الدهر الجهنمي
والفترة الفاصلة بينهما بالطبع كبيرة جدًا
الدهر السحيق هو أقدم دهر
استمرت صخوره إلى عصرنا الحالي
فنحن نستطيع أن نجد صخورًا يبلغ عمرها تقريبًا
3،8 مليار سنة. الشيء المثير أيضًا
هو أن الدهر السحيق شهد حدثًا غاية في الأهمية
وستتجلى آثاره لاحقًا في دهر الطلائع
ألا وهو ظهور البكتريا الزرقاء
والتي تنتج الأكسجين. وكنا قد رأينا في الحلقة السابقة
أنها كانت بالفعل تنتج الأكسجين، إلا أن معظمه
كان يتم امتصاصه من قبل الحديد في المحيطات.
ولكن بدخولنا لدهر الطلائع،

Ukrainian: 
У останньому відеоролику ми зупинилися на Архейському еоні,
слово «Архе» має давньогрецьке походження, що означає початок або першопричина,
і цей еон — це час коли вперше зародилося життя,
або щонайменше - це час, коли воно вперше почало процвітати.
Можливо, життя зародилося
наприкінці Гадейськиого еону
і звичайно, ця межа є великою.
Архейський еон — це перший еон,
камені з якого збереглися до цього часу.
Отже, ми можемо знайти камені, 
які датуються приблизно
3,8 мільярдами років. 
Іншою, справді цікавою подією,
яка відбулася в Архейському еоні, і має справді великий
вплив на Протерозойський еон є
те, що почали виникати ціанобактерії,
які виробляють кисень. 
У останньому відео ви бачили,
що вони виробляли кисень, проте більша його частина
поглиналась залізом у океанах.
Проте, що ж стається, якщо зі входом у Протерозойський еон.

Portuguese: 
Nós deixamos de fora do último vídeo no eon "Archean"

Bulgarian: 
 
В последното видео говорихме 
за архайската ера или архай.
"Архе" идва от древногръцки
и означава начало или произход.
Това е ерата, в която или за първи път
 се заражда живот на Земята,
или за първи път започва 
да се развива.
Възможно е животът да се е зародил
в края на хадейската ера.
Разбира се, трудно е да се датират 
с точност началото и краят на тази ера.
Архейската ера е първата 
геологична ера,
от която разполагаме със скали.
Тези скали
датират от около 3,8 
милиарда години.
Другото интересно нещо,
случило се през архейската ера
и оказало огромно влияние
върху протерозойската ера,
е появата на цианобактерии, 
произвеждащи кислород.
В миналото видео стана дума,
че по-голямата част от този кислород
бил абсорбиран от желязото 
в океаните.
С навлизането в протерозойската ера,
ето тук,

Czech: 
Minulé video jsme 
ukončili v období archaika,
jeho jméno pochází 
z řeckého Arkhē,
tedy počátek, a je to první eon,
kdy poprvé vzniká život
nebo se alespoň
poprvé jaksi začal rozvíjet.
Je možné, že život vznikl
na konci hadaika,
hranice mezi těmito 
obdobími je samozřejmě nejasná.
Archaikum je také nejstarší eon,
ze kterého již máme dochované horniny.
Můžeme tedy nalézt horniny
staré zhruba 3,8 miliard let.
Jiný velmi zajímavý jev,
ke kterému došlo v archaiku a který měl
velký vliv na další vývoj v proterozoiku,
je výskyt sinic, které produkují kyslík.
Minule jsme si říkali, že vyráběly kyslík,
ale většina z toho kyslíku 
se navázala na železo v oceánech.
Ale na začátku období proterozoika…

English: 
I don't know if you can see it .
I'll rewrite it, Proterozoic.
We're now in the
Proterozoic Eon that
starts up about 2.5
billion years ago.
And "proterozoic" comes from
the Greek for earlier life.
And I'm not a Greek scholar.
So any of you Greeks
out there, forgive me
if I'm not getting the
translation exactly right.
But what's really interesting
about the Proterozoic Eon
is that that oxygen
that was being produced
by the cyanobactera,
and at some point
begins to saturate the iron
and any other molecule that
could have absorbed it before.
And once it saturates,
it starts to get
released into the atmosphere.
So the oxygen starts
to get released
and accumulate in
the atmosphere.
And we think this
started to happen
about 2.4 billion years ago.

Bulgarian: 
не знам дали виждаш добре,
затова ще го напиша отново.
Протерозойската ера
започва преди около 
2,5 милиарда години.
"Протерозойски" на древногръцки 
означава "предишен живот".
Не съм специалист по древногръцки,
така че, ако говориш гръцки, прощавай,
ако преводът ми не е съвсем точен.
Протерозойската ера е интересна,
тъй като кислородът, произведен от цианобактериите,
в определен момент
започва да насища желязото 
и всяка друга молекула,
която може да го абсорбира.
След като достига
 точката на насищане,
кислородът се отделя 
в атмосферата.
Лека-полека започва
да се натрупва в атмосферата.
Според учените това се е случило
преди около 2,4 милиарда години.

Arabic: 
الذي يظهر هنا بالأصفر كما نرى،
وهو بالإنجليزية دهر البروتيروزويك،
إذن نحن الآن في دهر الطلائع
والذي بدأ منذ 2.5 مليار سنة
وكلمة بروتيروزويك أصلها يوناني
وتشير للحياة المبكرة.
وأنا بالطبع لست يونانيًا
فسامحوني إن لم تكن الترجمة دقيقة.
الشيء المثير عن دهر الطلائع
هو أن الأكسجين الذي بدأت البكتريا الزرقاء في إنتاجه
تشبّع به الحديد في المحيطات
كما تشبعت به أي مادة كانت قادرة على امتصاصه.
وبعد هذا التشبُّع إذن، يبدأ تسرّب الأكسجين إلى الجو.
إذن، يتسرّب الأكسجين
ويتراكم في الجو. هذا ما نعتقد أنه قد حدث آنذاك
أو بدأ في الحدوث منذ 2.4 مليار سنة.

Ukrainian: 
Протерозойський еон, як ви бачите, тут ми
запишемо Протерозойський.
Отже, ми перейшли до Протерозойського еону.
Він розпочався приблизно 2,5 мільярда років тому
і слово Протерозой походить від грецького
«первинне життя».
Знаєте, я не грецький вчений,
тож вибачте, якщо я даю не зовсім точний переклад.
Проте, що справді цікавого
в Протерозойському еоні,
так це те, що кисень, 
який вироблявся ціанобактеріями,
в якийсь момент почав насичувати залізо
та інші молекули, 
які раніше могли його поглинути.
І як тільки він насичувався,
то потрапляв у атмосферу.
Таким чином кисень почав вивільнятися
та накопчуватися у атмосфері. 
Ми думаємо це сталося,
це розпочалося приблизно
2,4 мільярда років тому.

Czech: 
Proterozoikum je na grafu znázorněno tady,
říkáme také starohory, 
jsme teď tedy v proterozoiku.
Začalo asi před 2,5 miliardami let
a jméno je odvozeno z řečtiny,
znamená počátek života.
Řečtinu jsem nestudoval, tak mi promiňte,
jestli to překládám trochu špatně.
Zajímavý jev, ke kterému
došlo v proterozoiku, je to,
že kyslík vyprodukovaný sinicemi
nasytil veškeré železo i jiné molekuly,
na které se ve vodě vázal.
Po tomto nasycení se mohl
začít uvolňovat do atmosféry.
Kyslík se tedy začíná uvolňovat
a hromadí se v atmosféře.
Má se za to, že k tomuto jevu
došlo před asi 2,4 miliardami let.

Bulgarian: 
И така, преди 2,4 милиарда години
кислородът започва 
да се натрупва в атмосферата.
Това, разбира се, може 
да се е случило и
няколкостотин милиона години 
по-рано или по-късно,
но към момента
учените са се спрели 
на тази датировка.
учените са се спрели 
на тази датировка.
Може би някой ден геоложките данни и
 вкаменелоститете, с които ще разполагаме,
ще ни позволят да я определим
с по-голяма точност.
Мога да си представя как 
след 50 или 100 години,
ако някой все още гледа 
това видео,
може да си каже:
"Вече знаем, че
кислородът започва да се натрупва
 в атмосферата по-рано или по-късно,
или че еукариотите
 се появяват на Земята
в друг момент от историята ѝ."
Но това, доколкото е възможно,
е най-доброто датиране, 
с което разполагаме в момента.
Преди 2,4 милиарда години
кислородът започнал
да се натрупва в атмосферата.
Интересното тук е, че
количеството му достига
една критична точка.
Стана дума за това 
в предишното видео –
преди около 2,3 милиарда години

English: 
So 2.4 billion years
ago, oxygen begins
to accumulate in the atmosphere.
And, of course,
these dates, they
might be moved around a
few hundred million years
as we get more and more data.
But this is the
current understanding
of when things happened.
And maybe we'll look at
the geological record,
or the fossil record, and
we'll move these things around
in the future.
I can only imagine
that 50 years from now,
or 100 years from now,
if someone is still
watching this
video, a lot of this
might say, hey,
we found out later
that oxygen started to
accumulate in the atmosphere
earlier or later
or that eukaryotes
occurred earlier or later.
But this, as far
as I can tell, is
our best current understanding.
But the 2.4 billion
years ago, oxygen
begins to accumulate
in the atmosphere.
And what's interesting about
this is once it accumulates
and once it gets kind of a
critical amount of oxygen
in the atmosphere--
and I touched
on this in the last video--
about 2.3 billion years ago,

Czech: 
Tedy před 2,4 miliardami let
se kyslík začal hromadit v atmosféře.
Samozřejmě dnes už toto datování
může být přesnější, díky novým výzkumům.
Ale obecně můžeme říci,
že vývoj postupoval takto.
Možná až prozkoumáme více
hornin a zkamenělin,
tak dostaneme úplně jiná čísla.
Dokážu si představit, že se za 50 nebo 
100 let někdo bude dívat na tohle video
a řekne si:
„Hej, už přeci víme, že kyslík se začal
hromadit ve vzduchu dříve nebo později
nebo že eukaryota 
existovala dříve nebo později.“
Ale zatím naše znalosti
ukazují k těmto číslům.
Před 2,4 miliardami let se
kyslík začal hromadit v atmosféře.
Je na tom zajímavé to,
že jakmile se začal hromadit,
jakmile dosáhl v 
atmosféře kritických hodnot,
zmínil jsem se o tom minule,

Arabic: 
إذن منذ 2.4 مليار سنة
بدأ الأكسجين يتراكم في الجو. ونحن نعرف بالطبع
أن هذا الرقم قد يتغيّر في المستقبل ببضع مئات الملايين من السنين
كلما ازدادت اكتشافات العلماء لتفاصيل جديدة. ولكن هذا هو حسب فهمنا اليوم
للوقت الذي وقعت فيه تلك الأحداث. وربما إذا نظرنا إلى سجلاتنا الجيولوجية
أو الحفريات سنحرّك هذا الرقم في المستقبل.
لنا أن نتخيّل إذن أنه بعد خمسين أو مائة سنة من الآن
سيقول أحد مشاهدي هذا الفيديو
أن الأكسجين بدأ يتراكم في الجو مبكرًا أو متأخرًا عما يذكر القيديو
أو أن حقيقيات النواة بدأت تظهر مبكرًا أو متأخرًا عما نذكر هنا
ولكن هذا، كما نذكِّر دائمًا، فهمنا وفقًا لهذه اللحظة التي سجّلنا فيها الفيديو.
منذ 2.4 مليار سنة بدأ إذن تراكم الأكسجين في الجو.
وما يثير الانتباه هنا،
هو أنه ما إن بدأ يتراكم،
وما إن وصلت كمية الأكسجين في الجو إلى درجة حرجة،
وهو ما وقع منذ حوالي 2.3 مليار سنة،

Ukrainian: 
Тож, 2,4 мільярда років тому
кисень почав накопичуватися в атмосфері. 
І звісно, знаєте,
в наші дні їм би знадобилося так ходити по колу кілька сотень мільйонів років,
щоразу відкриваються нові факти. 
Але це сучасне розуміння того,
як усе відбувалося. 
Можливо, ми знайдемо якісь геологічні записи
чи копалини, які змінять нашу точку зору в майбутньому.
Я можу уявити, як через 50 чи 100 років
хтось буде дивитися це відео і багато хто скаже:
"Агов, тепер ми дізналися, що кисень почав накопичуватися в атмосфері
раніше чи пізніше, або що еукаріоти виникли раніше чи пізніше",
проте, наскільки я можу судити, наразі це найточніше припущення.
2,4 мільярда років назад кисень почав накопичуватися
в атмосфері. І що цікавого
в цьому, як тільки він почав накопичуватися,
як тільки
в атмосфері опинилася критична маса кисню,
і я вже говорив проце в останньому відео, близько 2,3 мільярла років тому

Ukrainian: 
сталося дещо під назвою киснева революція.
Інколи її називають «киснева катастрофа». Ось тут,
2,3 мільярда років тому або 23 сотні мільйонів років тому
атмосфера стала збагаченою киснем.
Не настільки, як наша сучасна атмосфера,
проте достатньо збагачена киснем, щоб довкілля
підходило для еукаріотичних організмів
або еукаріотів. Іншою цікавою подією, якою ми не надто
переймаємось, тому, що нам був потрібен кисень, це те, що ми вважаємо
цей період найгіршою катастрофою в історії Землі.
Це саме те, що називається «кисневою катастрофою».
Тож, просто тут, 2,3 мільярда років тому, і не слід кепкувати з цього,
це дуже серйозно, це найбільша,
найбільша катастрофа
в історії Землі!
У Історії. І я пишу Історія з великої літери «І».

English: 
we have something called
the Great Oxygenation Event,
sometimes called the
Oxygen Catastrophe.
And this is right here.
They marked it this right
here, 2.3 billion years ago
or 2,300 million years ago,
atmosphere becomes oxygen rich.
And it's not as oxygen rich
as our current atmosphere.
But it becomes
oxygen rich enough
that at least the
environment becomes
suitable for eurkaryotic
organisms or eukaryotic cells.
Now the other interesting
thing, and we might not
care so much about it
because we needed the oxygen,
is that we think that
this was actually
the greatest extinction event
in the history of Earth.
That's why it's called
the Oxygen Catastrophe.
So this right over here,
2.3 billion years ago-- I
shouldn't giggle about it--
this is a serious matter.
This is the greatest extinction
event in Earth's history,
in History.
And I'll do history
with a capital H,

Arabic: 
يقع الحدث الذي نسميه "التشبُّع الكبير بالأكسجين".
والبعض يسميه "جائحة الأكسجين". وهي ها هنا،
منذ 2.3 مليار سنة، أو 2300 مليون سنة
يصبح جو الأرض غنيًا بالأكسجين.
طبعًا الجو الآن أكثر غنى بالأكسجين،
ولكن آنذاك كانت كميات الأكسجين كافية
لتسمح بظهور كائنات حقيقية النواة.
المهم هنا، وهو ما لا يشغلنا بالطبع كبشر
بقدر ما تشغلنا أهمية الأكسجين، هو أننا نعتقد
أنه قد وقع في هذا الوقت أكبر حدث انقراض لكائنات في تاريخ الأرض.
ولهذا يسميها البعض جائحة الأكسجين.
حسنًا، ها هنا، منذ 2.3 مليار سنة، حدث لا يُستهان به
وهو حدث هام وجاد،
وهو أكبر انقراض
في تاريخ الأرض!
لنكتبها ها هنا.

Bulgarian: 
се случва "Голямото окисление",
известно още под името
"Кислородната катастрофа".
Ето тук.
Тук е отбелязано, 
преди 2,3 милиарда години,
или 2300 милиона години, атмосферата
 става богата на кислород.
Не колкото сегашната ни атмосфера,
но достатъчно богата на кислород,
за да позволи възникването на
еукариотни организми 
или еукариотни клетки.
Другият интересен факт,
макар да не ни е много грижа за него, тъй като 
хората имат нужда от кислород,
е, че Голямото окисление
е известно като най-голямото масово
измиране в историята на Земята.
Ето защо се нарича 
Кислородната катастрофа.
Ето тук, преди 2,3 милиарда години.
Не би трябвало да се смея –
това е сериозна работа.
Това е най-голямото масово измиране
 в историята на Земята.
Това е най-голямото измиране 
в историята на Земята.
"История" с главна буква.

Czech: 
tak asi před 2,3 miliardami let
došlo k tzv. velkému okysličování.
Říká se tomu také kyslíková katastrofa.
Došlo k ní zde, před 2,3 miliardami let,
tehdy se atmosféra obohatila kyslíkem.
Ne do té míry, jak ji známe dnes,
ale obsahovala dostatek kyslíku,
že alespoň vzniklo prostředí
vhodné pro eukaryotní organismy či buňky.
Další zajímavá věc, kterou
bychom mohli zanedbat,
je fakt, že produkce kyslíku,
který my potřebujeme,
způsobila největší
vymírání v historii Země.
Proto se tomu říká kyslíková katastrofa.
Tedy přesně tady, před 2,3 miliardami let,
vlastně to není k smíchu,
je to vážná věc, je to
největší vymírání v historii Země.

Czech: 
V Historii. A píšu velké H,
protože se jedná o historii Země.
A příčina byla ta, že kyslík produkovaný
sinicemi nakonec nasytil železo
a začal se hromadit ve vzduchu.
Jakmile dosáhl určité koncentrace,
začal vlastně vše dusit.
Působil jedovatě na
většinu organismů na planetě,
které byly anaerobní,
tedy nepotřebovaly kyslík,
vlastně pro ně byl kyslík jedovatý.
Teď když byl kyslík ve vzduchu,
tak se staly dvě zajímavé věci,
protože tento nahromaděný kyslík 
nebyl jen příčina vymírání.
Vlastně to byly tři zajímavé věci.
Dvě z nich jsou v podstatně zásadní
pro náš pozdější výskyt na této planetě.
První z nich je fakt, že nastaly podmínky
vhodné pro eukaryotické organismy.
Pamatujte si, tyto organismy mají
nukleární membránu kolem své DNA,
většinou mají i další organely,
jako jsou mitochondrie. Potřebují kyslík.

Arabic: 
وما هو السبب؟ السبب هو
أن البكتريا الزرقاء المنتجة للأكسجين، والذي يؤدي إلى تشبع الحديد به
ويتراكم في الجو، عندما تصل بالأكسجين إلى هذا التركيز
ستبدأ في الاختناق. لأن الأكسجين سام
وهو سام لمعظم الكائنات على الكوكب التي كانت لاهوائية
أي أنها لم تكن فقط في غِنى عن الأكسجين في حياتها
ولكن الأكسجين يُعتبَر سامًا بالنسبة لها.
الآن، حين يصبح لدينا أكسجين، تحدث عدة أشياء مهمة
عوضًا عن هذا الانقراض.
ثلاثة أحداث هامة.
اثنان منها مهمان جدًا لنا كبشر
نعيش على هذا الكوكب. الحدث الأول،
هو ظهور حقيقيات النواة وقدرتها على العيش.
ولنتذكر أن حقيقيات النواة هي
تلك التي يُحاط حمضها النووي بغشاء
وتمتلك عُضيِّات مثل المتقدّرة.

English: 
in the history of the Earth.
And that's because
the cyanobacteria
is producing all this oxygen.
It eventually
saturates the iron.
It accumulates in the air.
Once it gets to
enough concentration,
it begins to actually suffocate.
It's poisonous.
It's poisonous to most
of the other organisms
on the planet that
were anaerobic,
that did not need
oxygen, that actually
found oxygen poisonous.
But since we have
oxygen, there's
two interesting things that
happened once that oxygen
accumulated, other than
causing this mass extinction
event-- actually three
interesting things.
Two of them are crucial
to us eventually
showing up on this planet.
The first is is that it became
suitable now for eukaryotes
to exist.
Eukaryotic organisms,
remember, these
are organisms that have nuclear
membranes around their DNA.
Most eukaryotes have other
organelles, like mitochondria.
They need oxygen.

Ukrainian: 
В Історії Землі. Це тому, що
ціанобактерії виробляють багато кисню, в кінцевому рахунку він насичує залізо
та накопичується в повітрі,
і як тільки концентрація є достатньою,
він справді починає душити.
І починає отруювати
більшість організмів на планеті,
і навіть анаеробні, ті що не потребували кисню,
насправді виявились вразливими до отруєного кисню.
Оскільки тепер ми маємо кисень, 
трапилося дві цікаві події.
Оскільки кисень уже накопичився,
він спричиняв не лише
масові вимирання. Насправді тут цілих три цікаві події.
Дві з них
є істотно важливими факторами появи нас
на цій планеті. По перше, атмосфера
стає сприятливою для еукаріотів.
Еукаріотичні організми. 
Пам`ятайте, що ці організми мають
ядерні мембрани довкола ДНК,
більшість еукаріотів мають інші
органели, для прикладу мітрохондрії. 
Їм необхідний кисень.

Bulgarian: 
Това е така,
защото цианобактериите
произвеждат целия този кислород,
който в крайна сметка 
насища желязото,
натрупва се във въздуха
и когато концентрацията 
му станала достатъчно висока,
кислородът започнал да задушава
повечето живи организми.
Отровен е.
Кислородът е отровен за повечето 
живи организми на Земята,
които са анаеробни,
тоест нямат нужда от кислород, 
и за които
кислородът е отровен.
Но освен масовото измиране,
натрупването на кислород 
в атмосферата
има още две, дори три
интересни последици.
Две от тях изиграват 
решаваща роля
за появата на човека на Земята.
Първата последица е
зараждането на еукариоти.
Еукариотните организми, 
ако си спомняш,
съхраняват ДНК във вътрешността
 на клетъчното ядро.
Повечето еукариоти разполагат с други 
органели, като например митохондрии.

Arabic: 
وهي تحتاج إلى الأكسجين.
وبإمكانك أن تذهب إلى قسم الأحياء لتجد تفاصيل عن عملية التنفُّس
التي تحدث في المتقدّرة، وهي عملية
تحتاج إلى الأكسجين.
بوجود الأكسجين في الجو،
سيكون لدينا جوًا صالحًا لحياة حقيقيات النواة.
وطبقًا لسجلات الحفريات لدينا، فإن الحمض النووي قد تغيّر على مر العصور،
وسأقوم بتسجيل حلقات مخصصة لهذا الموضوع.
ونحن نعتقد أن أول كائنات حقيقية النواة ظهرت
منذ 2.2 مليار سنة، وهذه المسألة بالطبع لازلت خاضعة للنقاش،
وهناك أدلة أن التاريخ قد يكون مبكرًا أكثر من ذلك،
ونحن على يقين أن الرقم سيتم تعديله في المستقبل.
وكما أقول دومًا، لنضيف أو نطرح بضع مئات من السنين.
تبدأ بعض البدائيات في ابتلاع بعضها إذن،
وتجد أنها قادرة على العيش بهذا الشكل،
والكثير من النظريات الحالية تعتقد أن المتقدرة تنحدر من عمليات كهذه،
والنظرية المهيمنة اليوم تقول بأن المتقدرة هي نوع من الخلايا البدائية،

English: 
You can go to the
biology playlist.
We actually talk
about respiration
that occurs in the mitochondria.
And that's obviously a
process that needs oxygen.
So one, we have, now that
oxygen is in the atmosphere,
we're starting to have
an environment where
eukaryotes could at least exist.
And based on the fossil
records, and when
we look at how the DNA
has changed over time--
and we'll do multiple
videos of that-- we
think that the first
eukaryotes showed up
about 2.2 billion years ago.
Although there's
some debate here.
There's some evidence it might
have been a little earlier,
some evidence it might
have a little later.
I'm sure that number
will be refined.
But give or take a
few hundred millions
of years, one prokaryote got
engulfed by another prokaryote,
and said, hey, we do pretty
well living together.
I mean the current theory is
that mitochondria is actually
descended from kind of an
ancient prokaryotic cell,
an ancient bacteria.

Bulgarian: 
Те се нуждаят от кислород.
Ако искаш, можеш да погледнеш 
плейлиста с клиповете по биология.
В митохондриите
се извършва процеса
 на дишане.
Това очевидно е процес, 
който изисква кислород.
От една страна, наличието 
на кислород в атмосферата
създава среда,
в която същестуването 
на еукариоти става възможно.
Въз основа на данни 
от вкаменелости
и промени в структурата 
на ДНК,
за което Кан Академия 
предлага немалко клипове,
учените смятат, че първите
 еукариоти се появяват
преди около 2,2 милиарда години.
Обаче не всички учени 
са на същото мнение.
Съществуват данни, които сочат, че 
може да се е случило по-рано,
и други, според които може
 да се е случило по-късно.
Сигурен съм, че в крайна сметка 
ще стигнем до по-точно датиране.
Но преди 2,2 милиарда години 
(плюс-минус няколкостотин милиона години)
една прокариотна клетка била 
погълната от друга прокариотна клетка
и ѝ казала: "Добре си живеем заедно."
Към момента учените считат, 
че митохондриите
всъщност произлизат от 
древна прокариотна клетка,
древна бактерия.

Ukrainian: 
Їм потрібен кисень.
Ви можете переглянути відеоролик про біологію, де ми говорили про дихання,
яке відбувається в мітохондріях, і що, очевидно,
цей процес потребує кисню. Тож, ми маємо
кисень в атмосфері, у нас утворюється
довкілля, де еукаріоти хоча б можуть жити
і на основі викопних залишків, ми бачимо як змінювалася ДНК
впродовж часу. Я зроблю більше відеороликів про це. Ми гадаємо, що
перші еукаріоти виникли приблизно
2,2 мільярда років тому, хоча на рахунок цього точаться дебати,
є докази, що це могло статися трохи раніше чи трохи пізніше,
і я впевнений, що число ще уточнять. Проте, знаєте,
якщо уявити життя сотні мільйонів років тому,
один прокаріот поглинув інший прокаріот
і сказав: «агов, а нам добре жити разом».
Багато сучасних теорій припускають, що мітохондрії насправді зменшувалися.
За сучасною теорією мітохондрія насправді зменшувалася від

Czech: 
Potřebují kyslík.
V sekci biologie
najdete videa o respiraci,
která probíhá v mitochondriích, 
a právě pro tento proces je nutný kyslík.
Máme tedy kyslík v atmosféře
a prostředí se pomalu stává
obyvatelné pro eukaryotní organismy.
Na základě fosilních nálezů a výzkumu
o změnách DNA v průběhu času se má za to,
že první eukaryotní organismy se
objevily asi před 2,2 miliardami let,
i když se o tom stále vedou diskuze,
podle různých důkazů se 
tak mohlo stát dříve i později,
určitě ještě dojde k zpřesnění toho čísla.
Takže řekněme, že před
pár stovkami milionů let
jeden prokaryotní organismus 
pohltil druhý a řekl:
„Hej, takhle pospolu se nám docela daří.“
Jsou různé teorie o původu mitochondrií.
Dnes převládá ta,
že mitochondrie jsou vlastně
potomci jakési prastaré prokaryotní buňky,

Arabic: 
أو بكتريا قديمة ذات حمض نووي خاص.
فالحمض النووي للمتقدرة يتم توارثه من والديك
اللذين ورثا متقدرتيهما عن والديهما،
وهكذا.
فالمتقدرة كأنها حيوان صغير داخل خلايانا.
ونحن كائنات حقيقية النواة. كنا في حاجة إلى حدوث ذلك.
والجسم البشري ليس مجرد خلية واحدة حقيقية النواة. بل مليارات وتريليونات منها.
ويقدّر العلماء أن خلايانا تصل إلى خمسين أو مائة تريليون خلية حقيقية النواة.
فمن سلفنا من الكائنات إذن كان موجودًا
حتمًا في هذا الوقت. وأذكّر مرة أخرى،
كل هذا يحدث في المحيطات.
وهناك شيءٌ مثير أيضًا. ولنتذكر أن الأرض طوال تلك الفترة تتعرض
لإشعاعات فوق البنفسجية من الشمس. فلو كنا على الأرض ...
دعوني أرسم الأرض والمحيط هنا.
هذا المحيط وهذا سطح الأرض
الأرض ها هنا بالأصفر.
والأرض تتعرض باستمرار للأشعة فوق البنفسجية.

Bulgarian: 
Тя притежава собствена ДНК.
Твоята митохондриална ДНК
е унаследена от майка ти, 
от нейната майка,
от майката на баба ти
 и така нататък.
Нещо като малко животно,
живеещо в по-голяма клетка.
Хората са еукариотни организми.
Човешкото тяло
се състои не от една 
еукариотна клетка,
а от трилиони.
И по-точно – между 50 и 100 
трилиона еукариотни клетки.
Така че това тук 
са нашите предци,
които се появяват 
на Земята по това време.
Ще ти напомня, че всичко това 
се случва в океаните.
Същевременно – спомни си,
Земята е облъчвана с огромна доза 
ултравиолетова светлина.
Сега ще нарисувам океана и сушата.
Ето това е океанът, а това – сушата.
Сушата, която тук е в жълто,
постоянно е облъчвана с 
ултравиолетови лъчи,
или UV лъчи.

English: 
It actually has its own DNA.
And actually, your
mitochondrial DNA
is passed down from your mother,
and your mother's mother,
and your mother's mother,
so on and so forth.
So it's kind of like
another little animal
living inside of a larger cell.
And we are eukaryotes.
We needed this to happen.
The human body, we're not
just one eukaryotic cell.
We're made up of trillions.
The estimates are 50 to 100
trillion eukaryotic cells.
So these are our
ancestors that had
to come into being at that time.
And once again, all of this is
happening inside of the oceans.
Now, the other interesting
thing that happened--
remember, we're being bombarded
with UV radiation from the Sun.
So if you're on the land-- let
me draw the land and the ocean.
So here is the ocean and
then here is the land.
Here is the land, right over
there in yellow, constantly
being bombarded
with UV radiation.
And "UV" stands for ultraviolet.

Ukrainian: 
тієї форми, яку мала давня прокаріотична клітина, давня клітина насправді мала
свою власну ДНК. Насправді, ваша мітохондріальна ДНК
передається по лінії від вашої матері, і від матері вашої матері
і від матері вашої бабусі, і так далі. Це ніби ще одна
маленька жива істота всередині великої клітини.
І ми — це еукаріоти. Нам потрібно було, щоб це сталося.
Людське тіло — це не одна еукаріотична клітина. В нас їх трильйони.
За даними ми маємо від 50 до 100 трильйонів еукаріотів.
Отже, таким чином в той час утворилися
наші предки. Повторю ще раз, усе це
відбувалося в океанах.
Тож інша цікава подія, що відбулася. Памятаєте, ми зазнавали ударів
ультра фіолетового випромінювання від сонця. Тож, якщо ви на землі,
давайте я намалюю землю та океан.
Отже, це — океан, а це — земля.
Ось тут, жовтим кольором — земля.
Вона постійно зазнає атак ультрафіолетового випромінювання.

Czech: 
nějaké bakterie, která
měla vlastní DNA.
Vaši mitochondriální DNA 
jste vlastně zdědili po své matce
a vaše matka po své matce
a ta zase po své matce a tak dále.
Jsou to vlastně taková
malá zvířátka žijící uvnitř větší buňky.
A lidé jsou eukaryotní.
Tato událost byla pro nás nutná.
Ale lidské tělo není jedna eukaryotická
buňka. Máme jich v sobě biliony.
Je jich něco mezi 50 a 100 biliony.
Toto jsou tedy naši předci,
kteří museli vzniknout v té době.
Jen připomínám, že tohle všechno
se odehrávalo v oceánech.
Další zajímavá věc,
která se tehdy stala.
Pamatujte, že tehdy jsme byli 
bombardováni UV zářením ze Slunce.
Takže kdybyste byli na souši…
Nakreslíme souš a oceán.
Takže tady je kus oceánu a tady je souš.
Souš nakreslím tady žlutě.
A je neustále bombardovaná UV zářením.

Bulgarian: 
Ще ги нарисувам в лилаво,
или по-скоро виолетово.
И така, Земята 
е постоянно облъчвана
с ултравиолетови лъчи 
от Слънцето,
които са много вредни  
за ДНК и въобще за живота.
Единствените живи организми 
на този етап
могат да възникнат в океана,
където ще бъдат защитени 
от ултравиолетовото лъчение.
Сушата, от друга страна, е напълно
 незащитена от UV лъчите.
Живите организми на сушата
 биха били изложени на радиация
и ДНК-то им би мутирало.
Не би могло да оцелее.
Защо тогава сега можем 
да живеем на сушата?
Защото си имаме озонов слой.
Той се намира
в долния слой на стратосферата
и поглъща по-голямата част 
от ултравиолетовите лъчи
на Слънцето.
Натрупването на кислород 
в атмосферата
води до т.нар. "кислородна  катастрофа".
Кислородът се натрупва 
в атмосферата,
като част от него отива 
в стратосферата.
Сега се намираме в ето този 
времеви отрязък.

Ukrainian: 
УФ — означає ультрафіолет. Я малюю його фіолетовим.
Тож, постійно зазнавало ударів ультрафіолетового випромінювання
через сонце, що є дуже несприятливим для ДНК
та для життя. Тож, в цей час якесь життя може зародитися лише
в океані, де воно хоч в якійсь мірі буде захищене від УФ,
земля ж не мала ніякого захисту.
Все на землі просто опромінювалося.
ДНК почала б мутувати, вона просто не змогла б жити.
Тож, гадаю, це повинно було статися і це є причиною
нашої можливості жити на землі, те що ми маємо озоновий шар.
Ми маємо озоновий шар у верхній області атмосфери,
який допомагає поглинати та блокує
більшу частину УФ, що іде від Сонця.
Тож, зараз кисень починає накопичуватися. Відбулася «киснева катастрофа»,
кисень накопичується в атмосфері, певна кількість кисню
потрапляє у верхні шари атмосфери. Тож, зараз ми в цьому періоді часу.

Arabic: 
وتلك الأشعة بنفسجية أكثر من اللون البنفسجي.
وبتعرّض الأرض إلى تلك الأشعة فوق البنفسجية
القادمة من الشمس، تصبح غير قابلة لاستضافة الحمض النووي
وبالتالي غير قابلة للحياة فيها. ولذا تبقى الحياة في المحيطات،
حيث يحميها المحيط إلى حدِ ما من الأشعة فوق البنفسجية،
في حين ظلت الأرض معرّضة لها.
أي شيء على الأرض كان ليتعرض للإشعاع.
والحمض النووي كان ليتعرض لطفرات، ولا يستطيع الحياة.
إذن، ما كان يجب أن يحدث، والسبب في أننا نعيش الآن بسلام
سطح الأرض، هو وجود طبقة الأوزون.
لدينا اليوم طبقة أوزون في الغلاف الجوي العلوي
تمتص وتحجب عنا
معظم الأشعة فوق البنفسجية القادمة من الشمس.
إذن، تراكم الأكسجين، وحدثت جائحة الأكسجين،
وبتراكم الأكسجين هذا،
تسرب جزءٌ منه إلى الجو.

English: 
So I'm drawing it in purple.
But it's even more
violet than purple.
So it's constantly
being bombarded
by with ultraviolet
radiation from the Sun,
which is very inhospitable
to DNA and to life.
And so the only
life at this point
could occur in the ocean,
where it was protected
to some degree from the
ultraviolet radiation.
The land was just open to it.
Anything on the land would
have just gotten irradiated.
It's DNA would get mutated.
It just would not
be able to live.
So what happened, and what
I guess has to happen,
and the reason why we
are able to live on land
now is that we have
an ozone layer.
We have an ozone layer up
in the upper atmosphere
that helps absorb, that blocks
most of the UV radiation
from the Sun.
And now that oxygen
began to accumulate,
we have the Oxygen Catastrophe.
Oxygen accumulates
in the atmosphere.
Some of that oxygen goes
into the upper atmosphere.
So we're now in this time
period right over here.

Czech: 
UV znamená ultrafialové. Udělám ho
fialově, i když je mnohem fialovější.
Souš je tedy neustále 
bombardovaná UV zářením ze Slunce,
což je velice škodlivé
pro DNA a pro život.
V tomto období se vlastně život
mohl objevit pouze v oceánech,
kde byl do určité míry chráněn před
UV zářením, kterému byla vystavena souš.
Všechno na souši bylo ozářené.
DNA by tam zmutovala, život nebyl možný.
Abychom tedy mohli žít na souši, muselo
podle mě dojít ke vzniku ozonové vrstvy.
V horní atmosféře dnes
máme ozonovou vrstvu,
která pomáhá pohlcovat, blokovat
většinu UV záření ze Slunce.
V této době se začal hromadit kyslík,
došlo ke kyslíkové katastrofě,
část nahromaděného kyslíku
putuje do vyšší atmosféry.
Děje se tak v tomto časovém období.

Bulgarian: 
Кислородът отива в стратосферата
и реагира химически,
превръщайки се в озон, който
блокира ултравиолетовата
светлина.
Очаквай видео на тема 
озоно-кислородния цикъл.
Отделянето на кислород от цианобактериите 
е от решаващо значение,
тъй като позволява 
съществуването
на живот на сушата.
Натрупването на кислород в атмосферата 
е важно и  защото еукариотните организми
се нуждаят от този кислород, 
за да дишат.
Според учените натрупаният 
в атмосферата кислород
води до трето значимо събитие –
химическа реакция
между кислорода и метана
в атмосферата.
Метанът
е парников газ.
Благодарение на него се задържа
топлина в атмосферата.
Метанът реагира с кислорода
и се освобождава от атмосферата
под формата на метан,
което води до охлаждането на Земята.
След това Земята навлиза
в може би най-дългия си 
ледников период.

Ukrainian: 
Він потрапляє у верхні області атмосфери, і насправді, він взаємодіє з УФ променями
і перетворюється в озон, який потім допомагає
блокувати УФ промені. Я запишу ще одне відео
про озоно-кисневий цикл. Тож, виробництво кисню
має вирішальне значення для утворення озонового шару,
щоб зрештою життя могло існувати на цій планеті,
а також тому, що еукаріоти потребують кисню.
А тепер про третю річ, яка стала неймовірною подією.
Ми вважаємо, що кисень, який почав накопичуватися в атмосфері
почав реагувати з метаном, що там знаходився,
а метан — це парниковий газ. Він допомагає зберегти тепло
в атмосфері. Як тільки він вступив в реакцію з киснем
і випав з атмосфери в якості метану, ми вважаємо,
що це охолодило Землю і розпочало її перший,
і як деякі вважають найдовший, льодовиковий період.

Czech: 
Kyslík v horních vrstvách atmosféry
reaguje s UV zářením a mění se v ozón,
který pak pomáhá odrážet toto UV záření.
Ještě vytvořím jedno 
video o ozón-kyslíkovém cyklu.
Produkce kyslíku je tedy
zásadní pro vznik ozonové vrstvy,
aby pak nakonec mohl
život existovat na souši.
Výskyt kyslíku v atmosféře
je také zásadní pro eukaryoty.
Třetí věc, ke které došlo 
a je také velmi důležitá,
je ta, že kyslík nahromaděný v atmosféře
začal reagovat s metanem v atmosféře.
Metan je skleníkový plyn,
pomáhá udržovat teplo v atmosféře.
Po zreagování s kyslíkem
se jeho obsah v atmosféře snížil,
a nejspíš se tak Země ochladila
a vstoupila do prvního,
a asi nejdelšího, období ‚sněhové koule‘.

English: 
It goes into the
upper atmosphere.
It actually really
reacts with the UV light
to turn into ozone, which
then can help actually
block the UV light.
And I'll do another video maybe
on the ozone/oxygen cycle.
So this oxygen
production, it's crucial,
one, to having an ozone
layer so that eventually life
can exist on the land.
And it's also crucial
because eukaryotic organisms
need that oxygen.
Now, the third
thing that happened,
and this is also pretty
significant event,
we believe that that
oxygen that started
to accumulate in the
atmosphere, reacted with methane
in the atmosphere.
So it reacted with methane.
And methane is an
ozone-- not an ozone.
It's a greenhouse gas.
It helps retain heat
in the atmosphere.
And once it reacts
with the oxygen
and starts dropping out of
the atmosphere as methane,
we believe the
Earth cooled down.
And it entered its
first, and some people
believe it's longest,
snowball period.

Arabic: 
عندما يصل الأكسجين إلى الغلاف الجوي العلوي، يتفاعل مع الأشعة فوق البنفسجية،
ويتحوّل إلى أوزون، والأوزون بدوره
يحجب الأشعة فوق البنفسجية. سأقوم بتسجيل حلقة أخرى
لاحقًا عن دورة الأوزون والأكسجين. إذن، إنتاج الأكسجين
محوري لوجود طبقة أوزون،
وهو ما يتيح للحياة أن تصبح ممكنة على السطح.
وهو مهمٌ أيضًا لأن الكائنات حقيقية النواة تحتاج إلى أكسجين.
الحدث الثالث ذو الأهمية الذي وقع أيضًا آنذاك،
هو أن الأكسجين، كما نعتقد، إثر تراكمه في الجو،
بدأ يتفاعل مع غاز الميثان
وهو غاز دفيء، أي يساعد على حفظ الحرارة في جو الأرض.
بتفاعله مع الأكسجين،
يبدأ الميثان في التسرّب من الجو والهروب من كوكب الأرض، ونحن نعتقد
أن الأرض أصبحت باردة على إثر هذا الحدث،
ودخلت في ما يعتقد البعض أنه أطول عصر جليدي.

English: 
So that's what they
talk about right here
on this diagram, the
first snowball Earth.
It's sometimes called
the Huronic glaciation.
And that happened
because we weren't
able to retain our heat,
if that theory is correct.
And so the whole-- as the
theory goes-- the whole Earth
essentially just iced over.
So as we go through
the Proterozoic Eon,
I guess the big markers of it is
it's the first time that we now
have an oxygen-rich atmosphere.
It's the first time
that eukaryotes can now
come into existence
because they now
have oxygen to, I guess
we could say, breathe.
And the other big thing is now
this is where the ozone forms.
So this kind of sets the
stage for in the next eon,
for animals or living things, to
eventually get on to the land.
And we'll talk about
that in the next video.

Czech: 
Tady se o tom píše v našem grafu.
První období ‚sněhové koule‘. 
Říká se tomu také Huronské zalednění.
Došlo k tomu, protože teplo se
nemohlo udržet v atmosféře,
pokud je tato teorie správná.
Podle ní celá Země v podstatě zamrzla.
V průběhu proterozoika tedy podle mě
došlo k několika velkým událostem,
poprvé se objevuje
atmosféra bohatá kyslíkem.
Eukaryotní organismy mohly
vzniknout díky kyslíku,
díky němu mohly začít dýchat.
Další významnou událostí
byl vznik ozonové vrstvy.
Tím se tak nějak připravilo
pole pro další eon,
pro zvířata nebo živé tvory,
kteří se nakonec dostali na souš.
O tom vám povím v dalším videu.

Bulgarian: 
Ето за това става дума
на тази диаграма –
за първия ледников период на Земята,
която наподобява снежна топка.
Понякога го наричат Хуроново
заледяване.
Ако учените са прави, 
причината за заледяването
била неспособността на Земята
да задържа топлината.
И така, цялата Земя
се заледила.
Да обобщим:
трите най-важни момента
 от протерозойската ера
са: първо, появата на богата
на кислород атмосфера,
второ, възможността за възникване
на еукариотни клетки,
които разполагат с кислород, 
за да дишат,
и трето, образуването на озона.
Това са трите фактора, 
благодарение на които
живите организми излизат на сушата
 по време на следващата геологична ера.
Повече по този въпрос –
 в следващото видео.

Ukrainian: 
Ось в діаграмі зображено цю гіпотезу.
Перший льодовиковий період. Деколи його ще називають Гуронським Зледенінням.
Так сталося тому, що ми не могли зберегти тепло,
якщо вірити цій теорії. Тож, за цією гіпотезою
уся земля по суті просто вкрилася льодом.
Отже, якщо розглядати Протерозойський еон,
я гадаю, найважливішим фактом є те, що це перший раз
коли наша атмосфера стала збагаченою киснем.
Перший раз, коли еукаріоти змогли існувати тому
що вони мали кисень, і я гадаю, можна сказати, почали дихати.
Іншим важливим фактом є те, що це час, коли сформувався озон.
Цей період підготував підґрунтя для наступного еону
для того, щоб тварини та інші живі істоти поступово
змогли жити на землі. Я розкажу про це в наступному відеоролику.
Переклад на українську мову: Світлана Костич, рев'юер: Юлія Білаш, благодійний фонд "Magneticone.org"

Arabic: 
هذا هو ما نتكلم عنه في الرسم الموجود أمامنا.
أول أرض متجمدة، وأحيانًا يُسمى الحدث التجلُّـد الهوروني.
وقد حدث لأن الأرض لم تستطع أن تحفظ حرارتها.
وفقًا لتلك النظرية إذن،
غطى الثلج سطح الأرض بالكامل.
حسنًا، دهر الطلائع،
وأهم خصائص هذا الدهر، أنه لأول مرة
أصبح لدينا غلاف جوي غني بالأكسجين.
ولأول مرة، تظهر كائنات حقيقية النواة،
وذلك لوجود الأكسجين الذي يعني أننا نستطيع أن نتنفس.
في تلك الفترة تتكون طبقة الأوزون المهمة جدًا،
والتي تفتح الطريق للدهر التالي.
وتفتح الطريق أمام الحيوانات والكائنات الحية المختلفة
للعيش على سطح الأرض. وسيكون هذا موضوع الحلفة المقبلة.
