- Podem connectar els arbres de la rambla 
amb aquest edifici de pedra que no és eco-eficient
i que no té un model de sostenibilitat
ni de llum natural ni de recursos?
- Podem fer que l'arbre estigui informant
sigui la domĽtica de l'edifici 
sigui l'element que informa 
que regeix, que dirigeix aquest edifici?
L'Albert Viaplana quan va intervenir en aquest edifici
va pensar que l'edifici estava mort 
estava pedra, estava tectĽnic
va voler incloure les rambles
el context, la informació de les rambles
la informació en els seus moments era la gent
socialitzar, democratitzar fer un espai obert
un espai de transició, un espai públic
socialista en majúscula
ara ja tenim la gent i ja tenim l'arquitectura
perĽ cal una nova informació
un nou missatge, una nova mentalitat
una nova sensibilitat que pugui canviar el canvi climůtic
els edificis són la primera causa de canvi climůtic.
En el modernisme es mirava a la natura com a model formal
en el món del Gaudí es mirava la natura per la seva geometria
en el món actual el que ens interessa de la natura
és la seva "performació"
- Que performa?, com és la fotosíntesis?
en quan els "in puts" i els "out puts"  
per tant Santa MĽnica tindrů un Procés d'"out puts"
de llegir el que estů passant
aixĽ ens donarů dades reals per a dissenyar un futur.
És un gran moment, un moment de celebració
el codi tŐcnic que s'aplica des de aquest estiu 
baixa l'energia i el consum en un 15%
perĽ hi ha solucions amb les que podem arribar a un 50%
Quan ja tens aquest balanç el que es pot fer 
és buscar la independŐncia energŐtica de l'edifici
amb l'aplicació de plaques fotovoltaiques
de productors d'electricitat amb micro-energia eĽlica
aplicada a la ciutat
no és un problema pels ocells,
no és un problema de soroll pels veőns
d'aquesta manera l'energia estů distribuőda
aquest edifici és un "hap" d'energia del barri
perĽ tot el barri ha de ser eficient energŐticament
i autosuficientenergŐticament, independent energŐticament
Barcelona, Catalunya, Espanya, Europa.
aquest model d'independŐncia energŐtica el que fa és
que no tinguem distůncia entre el productor i el consumidor
no som consumidors d'energia inerts, no actius 
sinó que hem de ser productors actius 
productors informats
i aixĽ segons les paraules de Jeremy Rifkin
produirů un capitalisme distribuőt a on consumidors són productors
d'aquesta manera el mercat es regeix per una informació 
i una producció d'energia compartida
per tant aquesta idea social de compartir,
el disseny participatiu, la producció participativa.
aixĽ portaria a un nou humanisme, una nova mentalitat
i sempre en tot model de revolució industrial hi ha hagut 
una revolució en el model de comunicació 
una revolució de producció energŐtica
i aixĽ ha produőt un nou humanisme, una nova cultura
per tant ara, un nou model de comunicació
d'internet: youtube, myspace,... tot amb direccions I.P. 
la idea de que cada element elŐctric
pot tenir direccions I.P. i per tant ser controlat
ser compartit, ser xarxa
aixĽ és un nou model
hi ha un nou model de producció d'energia 
a on tothom produeix energia
vent, fotovoltaica, geotŐrmia,
sempre energies netes, no la nuclear 
l'energia de les ones que encara és una energia potent undimotriu
 a ser descoberta
aixĽ produeix una nova cultura una nova identitat
i com és una nova cultura i estem al Santa MĽnica
el lloc és aquest
per explicar aquesta tercera revolució industria.
No estem fent una exposició
no estem fent una intervenció en la façana
no estem fent un producte cultural
si estem fent industria cultural
industria cultural de la innovació
a on el que és important és el procés
el procés s'inicia amb un encontre científic al 15 de setembre
perĽ abans d'aixĽ cal fer un recull de dades
d'informació de l'estació de clima que ubiquem a les rambles
en aquest arbre que ens va donant informació
d'humitat, temperatura, moviment, vent, 
moviment espaial en els tres eixos
tota aquesta informació és recull en el centre i s'exposa
també s'exposen els projectes que el nostre despatx
porta fent durant tots aquests anys
previs a la tercera revolució industrial
són sens dubte edificis sostenibles que parlen d'una revolució verda
d'una una "green architecture" 
perĽ que no arriben a aquest 100%
crec que com a fet important generen un debat
que tindrů lloc el 15 de setembre a la conferencia de Jeremy Rifkin
 i els panells d'Acciona I+D+I, Fatronic, Technalia Energia
Joan Gallostra i la Sílvia Burés
amb la nostra participació 
Després d'aquest devat científic
explicarem quin anůlisis d'energia s'ha fer en aquesta façana
d'aquest edifici, amb l'equip de Joan Gallostra 
Quines solucions des de la producció d'hidrĽgen 
com a acumulador de l'energia
la ubicació de molins de vent verticals en façana
tot aixĽ són solucions
de placa fotovoltaica petita perĽ distribuőda en molts llocs
multiplicada desenvolupada per Iguzzini 
i tot aixĽ el que provoca és una quantitat d'energia
gestionada des de l'edifici acumulada en l'acomulador d'hidrogen,
tot aixĽ es podrů veure com a conclusió final d'aquest projecte el 15 de setembre
per tant, avui inaugurem el debat, les preguntes, l'inici
 i la conclusió, la solució científica  a partir del 15 de setembre.
