Jag lämnar över ordet
till Åsa Möller från Bredbandsforum.
Ja, Åsa Möller, som sagt.
Bredbandsforum står det i programmet–
–och jag jobbar också där, men här
står det Post- och telestyrelsen.
Bredbandsforum har ett kansli
på Post- och telestyrelsen–
–så det är där jag sitter, formellt sett.
Jag tänkte gå över
till infrastrukturfrågorna.
Både Anna-Greta och Patrik
var inne på:
"Ska ni få bra tjänster, måste ni ha bra
infrastruktur." Det ska jag berätta om.
Post- och telestyrelsen är en myndighet
som finns i Stockholm och Kiruna.
Vi har i uppdrag av regeringen
att arbeta för–
–att alla i Sverige ska ha tillgång
till bra telefoni, bredband och post.
Det jobbar vi med på flera sätt.
Vi jobbar mycket med konkurrensfrågor–
–och ser till att konkurrensen på
post- och telemarknaden fungerar bra–
–så att konsumenterna
ska få bra och prisvärda tjänster.
Vi jobbar med begränsade resurser,
framför allt frekvensfrågor:
Radiofrekvenser behöver man ju
för att kunna bygga ett mobilnät.
Det är vi på PTS som ger tillstånd
för användningen av radiofrekvenser.
Slutligen jobbar vi med
att näten som byggs...
Bredbandsnät, telefonnät, mobilnät –
de ska vara tillförlitliga och säkra.
Det finns en basnivå, krav ställda i lag,
och i våra föreskrifter–
–som operatörerna måste uppfylla.
Vi "tillsynar" att de följer kraven.
Men dagens fokus är bredband.
Alla här har nog förstått–
–att bredband behövs nu
men framför allt i framtiden.
Man behöver det
för att kunna starta ett företag.
Man behöver det i många fall
för att kunna utföra sitt jobb.
Men man behöver det också
för att kunna gå en utbildning–
–och för att kunna ge bra vård
till alla medborgare.
Jag får ofta höra från folk
som inte jobbar med de här frågorna:
"Alla har ju bredband nu. Det är väl
självklart?" Riktigt så är det ju inte.
Nästan alla i Sverige har
ett slags grundnivå på bredband.
Jag tror det är 300 hushåll
som inte har nån form av bredband.
Inte ens en megabit.
Men övriga har nåt, men
i många fall ganska dåligt, bredband–
–som inte kommer att klara av
de tjänster som ni har hört om i dag.
Det är också bra att känna till
att det pågår ett stort teknikskifte.
Vi har länge levt på
det gamla telefonnätet–
–som Televerket byggde
för 80 år sen ungefär.
Den gamla koppartråden som
fortfarande går hem till de flesta hushåll.
Jacket i väggen som man ringde från.
Många har sitt bredband
via den än i dag–
–men det pågår ett teknikskifte
där man plockar bort tråden–
–och i stället måste ersätta den
med fiber eller mobilt bredband.
Så vi står inför utmaningar.
Regeringen identifierade
för många år sen–
–att bredband var en viktig fråga
för Sveriges utveckling.
2009 kom en bredbandsstrategi
som regeringen tog fram–
–och där satte man mål
för vår bredbandstillgång.
Målet är att 90 procent av alla hushåll
och företag ska ha 100 Mbit/s år 2020.
Detta kompletteras av ett EU-mål
som kom för några år sen.
EU säger att alla i Europa ska ha
30 Mbit/s år 2020.
Just nu ser man över det här.
Det är ju inte så många år kvar till 2020.
Vi börjar närma oss.
90 procent med 100 Mbit/s är inte målet.
Vi måste blicka ännu längre framåt nu.
Regeringen har påbörjat en översyn.
Resultatet vet vi inte–
–men vi kan gissa
att det kommer nåt under året.
Hur långt har vi kommit?
Vad gäller målet med 90 procent
som skulle ha 100 Mbit/s–
–så är Sverige just nu på 57 procent.
Eller det är inte just nu,
siffrorna är från oktober 2014.
Oktober 2014: 57,5 procent.
Här i Västra Götaland låg ni
vid samma tidpunkt på 52 procent.
Aningen under riksgenomsnittet.
Det är ganska precis i mitten,
tionde, elfte plats.
Vad gäller EU:s mål
om att alla ska ha 30 Mbit–
–ligger både ni och riksgenomsnittet
på 76 procent.
Anledningen till den stora skillnaden,
52 respektive 76 är–
–att till 30 Mbit-målet
bidrar de mobila näten.
Relativt många kan få 30 Mbit/s
med mobilnät, men inte 100 Mbit/s.
Och slutligen...
Som jag nämnde kan i princip alla få en
grundläggande nivå på minst 1 Mbit/s.
Där ligger ni också i enlighet
med Sverige-snittet.
Vad är det för infrastruktur
som ger oss de här hastigheterna?
Det är de fyra som finns här, framför allt.
Fiber, som ni alla känner till.
Telejacket, den gamla telefoniledningen–
–som ägs av Telia, eller Skanova.
Kabel-tv, framför allt uppgraderade
kabel-tv-nät kör man också bredband i.
Och slutligen mobilnäten.
Det är de fyra stora infrastrukturerna.
Utöver det här finns det också lösningar
där man använder radio.
Det finns också satellitlösningar
som ger bra hastighet–
–men de är ganska ovanliga
och används främst i glesbygd.
Det här är de
som gemene man använder sig av.
Det är bra att känna till
att man får olika saker med dem.
Om man tar ett abonnemang via
mobilnäten får man nåt annat–
–än om man har fiber.
En skillnad är hastigheten, där fiber
och kabel-tv har bäst hastighet–
–medan telejacket och mobilnäten ger
en mer begränsad hastighet.
En annan skillnad är att bara fiber ger
samma hastighet både ner och upp.
Då menar jag att du kan ladda ner
en film, eller egentligen tvärtom:
Du kan skicka iväg en film med samma
hastighet som du kan ta emot en film.
Med de andra teknikerna,
tele, kabel-tv och mobilnät–
–går det oftast långsammare
att skicka än att ta nåt.
Det har betydelse för vad man kan
använda sitt nät till.
Bara fiber och kabel-tv
är oberoende av avstånd.
Hastigheten och kapaciteten
begränsas inte–
–av avståndet till en mobilbasstation
eller en telefonstation.
Med telejacket och mobilnätet får man
sämre kapacitet och hastighet–
–ju längre bort man kommer,
ju längre ut i nätet.
En annan skillnad är att mobilnätet...
Hastighet du får ut varierar beroende på
hur många användare det finns i nätet.
Om du går in klockan 21
eller när det är Melodifestivalen–
–och alla ska in och titta på vinnaren–
–då är risken att du har svårt att titta med
mobilnätet. Man delar på kapaciteten.
I de andra tre teknikerna
får du hela tiden din hastighet.
En sista skillnad är att mobilnät och fiber
egentligen är det enda som byggs i dag.
Kabel-tv bygger man egentligen
ingenting nytt. Vi har det som finns.
Det har man framför allt i flerbostadshus.
Det gamla telefonnätet – där rullar man
snarare tillbaka det, delvis.
Vilka är det som bygger näten?
Framför allt marknadsaktörerna.
De investerade 2014 16 miljarder
i att bygga mobilnät och fiber i Sverige.
Det är ganska stora summor varje år.
De fokuserar på de områden
som är lönsammast.
Det är deras uppdrag från ägarna. De
plockar de lägst hängande frukterna först.
Men vi ser att de rör sig allt mer utåt,
mot mindre och mindre orter.
De största tätorterna och framför allt
flerbostadshus är i utsträckning tagna nu.
Förutom marknadsaktörerna
har vi en massa lokala fiberföreningar–
–som bygger bredband med stödpengar
från staten och från EU.
Inte minst i Västra Götaland
finns det aktiva fiberföreningar–
–som har byggt väldigt mycket bredband.
Förhoppningen är att de två ska mötas–
–så att hela landet, alla ytor,
har fått bra bredband.
Fiberföreningarna bygger främst
på landsbygden och i väldigt små orter.
Förutom marknadsaktörerna och fiber-
föreningarna behövs det mycket arbete–
–på alla andra nivåer i samhället.
Man har identifierat att det krävs arbete
på alla de här fyra nivåerna–
–nationellt, regionalt, kommunalt
och lokalt.
Kommunen är en viktig länk–
–mellan den lokala
och den nationella och regionala nivån.
Det räcker inte att man jobbar
på varje nivå, de ska länkas ihop också.
Vi känner ofta på den nationella nivån
att vi har svårt att nå 290 kommuner.
Man kan inte ha möte med alla dem.
Då har vi hjälp av en region eller läns-
styrelse som jobbar aktivt med frågan.
Vad händer på nationell nivå?
Först och främst
investerar marknadsaktörerna.
Utöver det har staten avsatt
3,25 miljarder under kommande år–
–för att stödja fiberföreningar
och andra som vill söka bredbandsstöd.
Plus 600 miljoner, tror jag det är,
i regionalfondsmedel.
Det kan inte ni använda här,
det är framför allt i norra Sverige.
Utöver det jobbar PTS
mycket med täckningskrav.
När vi tilldelar radiofrekvenser för
mobilnäten ställer vi krav på täckning.
Senast det begav sig
gällde det 800 MHz-bandet.
Då ställde vi krav på en aktör
att de skulle använda 300 miljoner–
–för att ge hushåll utan bredband
minst 1 megabit.
Ett nytt frekvensband
ska tilldelas nästa år.
Då kommer vi sannolikt
att ställa nya täckningskrav.
Sen har vi Bredbandsforum,
där jag jobbar.
Det är regeringens forum. IT-minister
Mehmet Kaplan sitter ordförande.
Det är ett forum för dialog och samverkan
mellan de nationella bredbandsaktörerna.
SKL ingår där, och AC-Net,
som är ett stadsnät i Västerbotten.
Det är lite blandade aktörer. SVT ingår.
Både tjänsteleverantörer
och infrastrukturägare...
PTS jobbar också mycket
med robusthetshöjande arbete.
Vi tar t.ex. fram vägledningar till fiber-
föreningar – hur man ska lägga fibern.
Det räcker ju inte att bara rulla ut
en kabel i diket.
Det kanske funkar ett tag, men om ni
sen ska lägga viktiga tjänster över den–
–är det kanske ingen hit
att den ligger öppen i diket.
Vi tar fram råd och krav på
hur det ska göras.
En ny åtgärd från förra året är–
–att regeringen beslutade att tillsätta
regionala bredbandskoordinatorer.
Jag berättar mer om det strax.
Sen kom ett beslut om att PTS ska ha
en bredbandsskola för offentliga aktörer.
Det jobbar vi nu med.
Bredbandskoordinatorerna... Det kan
man säga är kopplat till den här bilden–
–och vikten av att det finns länkar
mellan de olika nivåerna.
I vissa län har den regionala nivån
lite grann saknats.
Och vi på nationell nivå har haft svårt
att nå till den kommunala och tvärtom.
Man har inte riktigt haft
nån regional samordning.
Därför beslutade regeringen att tillsätta
regionala bredbandskoordinatorer.
Det är inget nytt för er i Västra Götaland.
Ni har väl jobbat med det i tio år?
Tore som sitter där har varit koordinator
i tio år. – Eller hur?
Jag tror att ni var nästan först i landet.
Idén kom lite härifrån.
Tore sitter på Västra Götalandsregionen,
och även Eric Åkerlund.
Koordinatorerna ska jobba
med samverkan inom länet.
Det har varit mycket samverkan i dag.
Ni pratade om det.
Och här är det också väldigt mycket
samverkan – nätverksskapande.
En viktig uppgift för koordinatorerna är
också att jobba med kommunen.
Att stödja kommunerna
i de svåra frågorna.
Koordinatorerna har till sin hjälp ett
nationellt sekretariat på Bredbandsforum.
Det är bland annat jag
som jobbar med det.
De här kommer att finnas på plats
till 2020.
Om ni inte kände till att Tore och Eric
fanns, så kontakta dem–
–när ni stöter på infrastrukturfrågor
som kräver lite experthjälp.
Kommunerna, då. Varför är ni viktiga?
Det viktigaste är kanske att det är ni
som har kunskapen om vad ni behöver.
Hur behoven ser ut i er kommun,
och hur förutsättningarna ser ut.
Ingen annan har den kunskapen lika bra.
En annan viktig fråga är att ni
hanterar bygglov och tillträde till mark.
Om man ska ha bredbandsinfrastruktur–
–måste den som ska bygga få tillträde
till mark och bygglov.
Vi har sett exempel på
att det har stor betydelse:
I kommuner där man har jobbat aktivt
och försökt ha smidig bygglovshantering–
–och gett operatörerna snabb tillgång
till mark på bra villkor.
Det har stor betydelse för om marknads-
aktören är intresserad av att investera.
Slutligen är ni väldigt viktiga
som användare av näten.
Ni är en av de största kunderna
till nätägarna–
–genom att ni ska ha digitala tjänster
i näten.
Vad kan ni göra för att bidra? Första
punkten är lite att slå in öppna dörrar...
Tore säger att alla kommuner i Västra
Götaland har en bredbandsstrategi.
Jag vet inte om det är så i nåt annat län.
En eloge för det. Det behöver ni inte jobba
så mycket med.
Vidare kan kommunen börja fundera på
de här frågorna redan vid planläggning–
–när man tar fram översiktsplan eller
när man ska bygga ett nytt villaområde–
–att börja fundera på hur man ska ge
området bredband–
–och inte komma på det i sista stund.
Ungefär som man ibland kommer på
att det visst flyttade in barn i området–
–så det behövs en skola också.
Så kan det vara med bredband också.
Effektiv hantering av marktillstånd
och bygglov, var vi inne på.
En annan viktig fråga är att tillsätta
en kommunal bredbandskoordinator–
–eller bredbandssamordnare.
Kärt barn har många namn...
Men nån som är knutpunkten
i kommunen–
–och som operatörerna och fiber-
föreningarna vet att de kan kontakta.
De är knutpunkten, helt enkelt.
En viktig uppgift för koordinatorn blir att
samla intressenter och börja samverka.
En fråga man kan samverka kring
är samförläggning:
När man gräver upp gatan
för att lägga vatten eller avlopp–
–passar man på att lägga ner fiber
eller åtminstone tomrör–
–så att det är förberett
för att lägga in fiber sen.
Slutligen har jag sett exempel på
att man kan komma långt–
–genom att synliggöra brister
i sin kommun–
–och genom att synliggöra behovet
och efterfrågan.
Om ni som kommun kan visa
för en marknadsaktör–
–att vi har det här behovet, hushållen har
det här behovet, och det här företaget...
Om man kan lägga ihop all efterfrågan–
–så kan det tänkas att nån är
intresserad och kan komma och dra fiber.
Nån som inte har sett
att det finns så stor efterfrågan.
Det här var Patrik inne på lite, men det
är viktigt, så jag repeterar lite grann.
Det är viktigt att tänka på, när man
upphandlar abonnemang eller avtal–
–med bredbandsaktörer,
vad man köper för nånting.
Infrastrukturen har en basnivå
vad gäller säkerhet och tillgänglighet–
–och det finns krav i lag,
och vi har krav i föreskrifter.
Men ni måste fundera på
vad ni behöver för er verksamhet.
Vad är det för tjänster ni ska
låta gå över infrastrukturen–
–och vad ställer de tjänsterna för krav
på näten och tillgänglighet och mobilitet?
Man måste lägga in kraven
i upphandlingen–
–så att man får den tjänsten
man verkligen behöver–
–och inte använder
ett privat mobilabonnemang–
–för nåt som borde ha ett abonnemang
med betydligt högre kapacitet–
–tillgänglighet eller säkerhet.
Tänk igenom noga vad ni behöver
och ställ krav i upphandlingen.
Ni är en stor köpare
och har alla möjligheter att ställa krav.
Konsumenternas efterfrågan är
en jätteviktig parameter.
Jag tror att man allt mer börjar inse
att man behöver bredband i Sverige.
Men det finns många områden
och konsumenter–
–som tycker att det inte är värt att lägga
pengarna, 15 000–20 000, på fiber.
Det är mycket pengar,
och man kanske inte har dem.
Men vi måste alla jobba
med konsumenternas efterfrågan–
–och få dem att inse
att det här är nåt man behöver.
Efterfrågar inte konsumenterna fiber,
blir det heller ingen fiber.
Men har man hög efterfrågan i ett område,
är nån ofta intresserad av att komma–
–om det inte är allt för långt
ute på landet och för få hus.
Vad vill jag att ni tar med er härifrån?
Framför allt att ni är viktiga
i bredbandsutbyggnaden.
Och att ni ska fundera redan nu på vad
ni kommer att behöva i framtiden–
–och sätta upp mål som gör att ni
kan tillgodose de behoven som ni ser.
Samordna marknadsaktörer
och fiberföreningar–
–tillsätta en bredbandskoordinator
eller -samordnare.
Det är bökigt i de här frågorna annars
i kommunen.
Man måste ofta vända sig
till en person som har bygglovsfrågorna–
–och en som har marktillståndet–
–en som har koll på fiberföreningen.
Det blir bökigt att hitta rätt.
Då är det lätt att man ger upp.
Men finns det en kontaktpunkt
är det mycket enklare–
–för den som är intresserad
av att komma in i en kommun.
Men hur duktiga vi än är
kan man nog anta–
–att vi inte kommer att få
hundra procents fibertäckning i landet.
Det kommer att finnas hushåll–
–som ligger så långt ifrån
tätbefolkade områden eller byar–
–att de inte kommer att få fiber
eller ett riktigt bra mobilnät.
Då finns det olika alternativa lösningar.
Det här har vi gjort en liten film om,
som jag tänkte visa avslutningsvis.
För konsumenter och företagare
är det grundläggande–
–att kunna ringa
och komma ut på internet.
Men det finns de på landsbygden som
har problem att komma åt tjänsterna.
Det skulle hjälpa om man kände till
att det finns andra lösningar.
Till exempel 450 MHz-bandet,
satellit och byanät.
Mobilt internet i 450-bandet
har god täckning i hela Sverige.
Där har myndigheten ställt
särskilda krav på bra täckning.
Hemfjällsstugan ligger i Sälen. Det är
cirka fyra km till närmaste bebyggelse.
Om kvällarna har vi bröllop och after ski.
Fast det är stängt när det inte ligger snö.
Jag är uppe så mycket som möjligt,
kollar att allt är helt och rent–
–och plockar skräp innan vintern kommer.
Eftersom kontanterna försvinner
är det viktigt att vi kan ta emot kort.
Utan betalande gäster
kan vi inte bedriva verksamheten.
Vi frågade på Facebook om nån hade en
bra lösning för att få internet här uppe.
En tjej sa att hon hade ett modem
som gick på 450 MHz-bandet–
–som vi fick låna och prova. Det
funkade felfritt, så vi beställde ett eget.
Sen dess har det inte varit
några problem att ta kort.
Vi har en extern antenn
för bästa möjliga mottagning.
Man kan live-streama sporter
och ha LAN-party med Jolt Cola...
Om man bor eller har verksamhet
otillgängligt, så att det inte finns nät–
–kan satellit vara ett bra alternativ.
Min renvaktarstuga tillhör Njaarke
sameby. Vi håller på med renskötsel.
Jag är här i princip varje helg–
–för att du känner att du har
dina förfäder här, på nåt vis.
Det är här min själ är.
Det finns inte nån mobiltäckning
över huvud taget.
Om jag ropar på hjälp
finns det ingen som hör mig.
Vi har haft telefon här,
tills vi fick ett brev där det stod–
–att vår telefon var uppsagd. Sen har de
bara plockat ner telefonledningen.
Jag har bråkat hur mycket som helst.
Så fick jag det här erbjudandet,
bredband och telefoni via satellit.
Ja, det har kommit hit nu.
Jag är jättefascinerad av det.
Det funkar så bra.
Förr var det väldigt dyrt, men
med den moderna satellittekniken–
–är det ett helt acceptabelt pris
både för telefoni och bredband.
Bor du i en by
med flera hushåll eller företag–
–kan ni gå ihop och bilda ett byanät.
Under vinterhalvåret har vi runt 1 300
som bor i Nordingrå.
Vi ville få fiber
för att kunna klara framtiden.
Det var akut för många företag.
Kommunen ansåg inte
att de kunde hjälpa oss.
Vi försökte med kommersiella aktörer–
–men fick höra att det nog är Sveriges
värsta område att bygga bredband i.
Då fick vi göra saker själva.
Vi bildade ekonomisk förening och sökte
medel från landsbygdsprogrammet.
Vi gjorde alla upphandlingar själva
för grävning, fiberdragning och så vidare.
I dag har vi fiber
till närmare 1 100 anslutningar.
Den förändring vi kan se nu
när vi har fått fiber är–
–att företagare har en säker uppkoppling
för kortbetalning, till exempel.
Förut flyttade folk härifrån, men nu
flyttar folk hit för att vi har fått fiber.
Vi jobbar för att alla i Sverige ska ha
tillgång till bra telefoni och bredband.
Då är det jätteviktigt att alla känner till
vilken teknik som finns.
Så. Tack för mig.
