
Korean: 
여태 많은 세포에 대해 얘기해 보았지만,
저는 이번 영상을 통해 식물 세포에 
대해 이야기해 보고 싶었어요.
자세히 말하자면, 식물 세포의 
세포벽에 대해 말해보고 싶었습니다.
자 여기 이 그림은 식물 세포를 
간단히 그린 것 입니다.
그리고 여러분이 듣자마자 
놀랄 수 도 있는 것이
식물 세포는 다른 세포들처럼 
살짝 둥그스름한 모양이기 때문입니다.
그런데 저는 이 그림을 정육면체 모양으로 그렸죠?
식물 세포들도 이런 구조를 가질 수 있기 때문입니다.
자그럼 가장 중요한 질문은
무엇이 이 세포를 정육면체 모양으로
유지할 수 있는가 입니다.
답은 바로 "세포벽" 입니다.
그럼 세포들을 그림 안에 제대로 배치해 보죠
만약 이 단면도가 없었다면 제 눈에는
세포벽만 보였을 것입니다.
단면을 잘라냄으로써 각 층의 모습을 
살펴볼 수 있게 되었습니다.
세포 벽이 가장 밖에 있고
바로 밑에는 원형질막이
존재합니다.
그리고 원형 질막은 세포질을 
포함하고 있습니다.
그리고 세포질 안에는 
매우 많은 것들이 있습니다.
많은 공간을 차지하는 이 것은 다른 
영상에서 배웠던 액포 입니다.
내압과 세포 안의 물질들의 압력
그리고 세포 벽이 막아주는 작용을 하며
식물이 제 구조를 형성할 수 있게 되고
성장할 수 있는 것 입니다.
식물이 위로 자랄 수 있게 합니다
자 여기 세포벽, 원형 질막, 
여러 세포 기관들이 있죠
이건 광합성을 하는 엽록체, 미토콘드리아, 
핵막이 있죠. 노란색은 내핵막입니다.
DNA를 보유하고 있습니다.
이건 소포체 입니다.
이 것은 막에 리보솜을 
보유하고 있는 조면 소포체 입니다.
그리고 이것은 활면 소포체입니다.
리보솜이 없습니다.
이 것은 골지체 입니다. 
지난번에 배웠었죠
하지만 오늘 우리의 큰 주제는
바로 세포 벽입니다.
큰 주제로 다시 돌아가죠.
만약 우리가 세포벽의 한 부분을 확대한다면
이런 모양을 볼 수 있습니다.
그리고, 조금 놀라워 보일 수도 있습니다.
저도 세포 벽 하면 뚫리지 않는
벽돌 벽을 상상했었거든요.
하지만 이 그림은 조금 
다른 모습을 보여줍니다.
자 무슨 상황인지 이해하기 위해선...
이 것이 아까 말한
원형 질막 입니다.
지질 구조처럼 되어있죠
그리고 바로 위에 
세포 벽이 있습니다.

Bulgarian: 
Говорихме много за клетките като цяло,
но в това видео
ще се фокусираме на растителните клетки,
фокусът е на растителните клетки.
Това тук е
рисунка на растителна клетка.
Първото нещо, което може да ти направи впечатление е,
че вместо
закръглена форма,
като тази на много други клетки, които съм рисувал,
тази има форма
на куб или на призма.
Това е така, защото имаме растителна клетка и
тя може да има такава структура.
Следващият въпрос е -
какво дава тази форма на растителните клетки.
Какво им позволява да имат
тази форма на куб или призма?
Отговорът е клетъчната стена.
Това е клетъчната стена.
Нека се ориентираме правилно
в тази рисунка.
Разбира се, ако тази част не беше отрязана,
щяхме да виждаме само външната част на клетката.
Щяхме да виждаме само клетъчната стена.
Но ние сме отрязали това парче и можем да видим
различни слоеве от вътрешността на клетката.
Имаме клетъчната стена отвън.

Hungarian: 
Sokat beszéltünk már általánosságban a sejtekről,
és arra gondoltam, hogy a mostani videóban
a növényi sejtekre fókuszálnánk,
pontosabban a növényi sejtfalra.
Tehát, ez itt egy növényi sejt rajza.
És ami egyből feltűnhet, az az,
hogy ahelyett, hogy kerekdednek rajzoltam volna,
ahogy azt más sejteknél tettem korábban,
itt most egy kockaszerű struktúrát rajzoltam,
pontosabban téglatest alakút,
mert a növényi sejtekre inkább ez a forma jellemző.
A következő kérdés pedig, hogy
"Oké, de vajon mitől ilyen az alakjuk?"
"Mi okozza, hogy ilyen kockaszerű, vagy téglatest alakot öltsenek?"
A válasz pedig: a sejtfal!
Ez itt a sejtfal.
De először is
tájoljuk be magunkat ezen a képen!
Mivel ha nem lenne itt ez a bemetszés,
mindössze a sejt külső felszínét látnám.
Csak a sejtfalat látnám.
De itt ez a vágás,
így láthatjuk a különféle rétegeket.
Legkívül helyezkedik el a sejtfal,

English: 
- We've talked a lot about cells in general,
but what I thought I would do in this video
is focus on plant cells, and in particular
focus on the cell walls of plant cells.
So this right over here, this is a
drawing of a plant cell.
And the thing that might jump out
at you immediately is instead of
drawing it as just kind of a roundish shape
like that, the way I've drawn a lot of
other cells, I've drawn this as kind of
a cubic structure, or a rectangular prism,
and that's because plant cells
can have a structure like that.
And so the next question is, well,
what gives them that shape?
What allows them to form that, kind of,
cubic rectangular prism shape?
And the answer is, it's the cell wall.
So this is the cell wall.
So let's make sure we can orient
ourselves properly in this picture.
So clearly, if I didn't have this cut-out,
all I would be seeing is the outside.
All I would be seeing is the cell wall.
But we've cut it out, and we can see
the different layers.
We have the cell wall on the outside.

English: 
Right below that, right below that
we have the cellular membrane,
or the plasma membrane.
So that's the cellular membrane.
Cellular membrane, right under that.
And then under that, the cellular membrane
is containing the cytoplasm.
And inside of the cytoplasm
we have all sorts of things.
This big thing that is taking up
a lot of the volume inside of this plant cell,
that's a vacuole, which we have described
in other videos.
Vacuole.
It's the combination of this
internal pressure, things like the vacuole
and, just frankly, the pressure
from all of the fluid inside the cell
pushing outwards, plus the cell wall
kind of holding it all in.
That's what gives plants their structure.
That's why a plant is able to grow,
and be upright.
A plant is able to grow and be upright.
So that's my drawing of a plant.
I actually have a plant in my room
that I'm looking at right now,
and it's able to grow and be upright.
And so you have the cell wall,

Bulgarian: 
Точно под нея имаме
клетъчна мембрана
или плазмена мембрана.
Това е клетъчната мембрана.
Клетъчната мембрана е под клетъчната стена.
Под клетъчната мембрана
е цитоплазмата.
А в цитоплазмата
има най-различни неща.
Това голямо нещо, което заема
много голям обем от вътрешността на растителната клетка
е вакуола, за която сме говорили
в други видеа.
Вакуола.
Комбинацита от
вътрешното налягане, органели като вакуолата
и налягането
от всичките течности в клетката
оказва натиск навън, а клетъчната стена
дръжи всичко това вътре в клетката.
Това придава структурата на растенията.
Затова растенията могат да растат
и да са изправени.
Растенията могат да растат изправени.
Рисувам растение.
Всъщност имам растение в стаята си,
което гледам в момента,
то може да расте изправено.
И така, имаме клетъчна стена,

Hungarian: 
rögtön alatta pedig
a sejthártya, vagy a sejtmembrán (plazmamembrán).
Ez itt a sejthártya.
A sejthártya, a sejtfal alatt.
A sejthártya alatt pedig maga a sejtplazma.
A sejtplazmában számos dolog van.
Ez a nagy valami,
ami a sejt belső terének jó részét elfoglalja,
ez a vakuólum,
amiről más videókban esik szó.
Vakuólum.
A sokféle nyomás összeadódik:
a belső nyomás, amit a vakuólumban lévő folyadék okoz,
és a sejtben lévő többi folyadék nyomása.
Mindez kifelé feszíti a sejtet,
a sejtfal pedig mintegy ellentart.
Ez adja a növények alakját.
Ez az oka, hogy a növény növekedni tud,
és egyáltalán: egyenesen megállni.
Növekedni és megállni.
Lerajzolok egy növényt
(amúgy itt egy növény a szobámban, épp azt nézem,
ahogy egyenesen áll és növekszik).
Tehát itt a sejtfal,

Hungarian: 
itt a sejthártya,
itt a többi sejtalkotó,
például a zöld színtestek,
a fotoszintézis főszereplői,
és jó barátaink, a mitokondriumok.
Itt a sejtmaghártya,
ez a sárga itt a sejtmaghártya belső rétege.
Ezen belül van a DNS.
Itt az endoplazmatikus retikulum,
folytonosan a sejtmaghártyával.
Itt a durva ER, riboszómákkal a felszínén.
Itt a sima ER, amin nincsenek riboszómák.
Itt a Golgi-készülék.
Jó kis áttekintés, igaz?
De minket most a sejtfal érdekel,
ugorjunk is vissza ide!
Ha belenagyítunk,
ha itt belenagyítunk a sejtfalba,
akkor látjuk ezt a szerkezetet itt.
Egy kicsit meglepő lehet számodra.
Legalábbis amikor én elképzeltem a sejtfalat,
valami olyasmit láttam lelki szemeimmel,
mint egy téglafal.
Valamit, ami áthatolhatatlan.
De ez a rajz valami teljesen mást mutat.
És hogy egyértelmű legyen, mi minden van itt,
ez a sejthártya
(bocsi, ezt már ideírtam),
tehát itt a lipid kettősréteg,

Bulgarian: 
клетъчна мембрана,
както и други органели.
Тук имаме хлоропласти,
те са много важни за фотосинтезата. Това са нашите добри приятели
митохондриите.
Имаме ядрена обвивка
или по-точно - жълтото нещо
е вътрешната ядрена мембрана.
В тази обвивка е ДНК.
Имаме ендоплазмена мрежа.
--
Зърнестата ендоплазмена мрежа
има рибозоми по мембраната.
Гладката ендоплазмена мрежа няма рибозоми.
Апаратът на Голджи. Това беше малък
преговор.
Сега ще се концентрираме върху клетъчната стена.
Да се върнем на нея.
Ако искаме да подгледнем клетъчната стена отблизо,
можем да разгледаме
тази диаграма.
Ето тук, може да те изненада
малко.
Преди, когато мислех за
клетъчната стена, си представях
нещо като тухлена стена.
Нещо непроницаемо.
Но тази рисунка ни дава
различна представа.
За да стане по-ясно,
това е нашата клетъчна мембрана
--
следователно тук имаме
двоен липиден слой.

English: 
you have the cellular membrane,
you have the other organelles,
I have some chloroplasts here,
key for photosynthesis, our good friends
mitochondria.
We have our nuclear membrane,
or I should say this yellow thing
is the inner nuclear membrane.
It has the DNA inside.
Then you have the endoplasmic reticulum,
kind of containing that.
The rough ER, containing the ribosomes
or having the ribosomes on the membrane.
The smooth ER, not having the ribosomes.
Golgi apparatus, so that's a little bit
of a review.
But our focus here is on the cell wall.
So let's go back to that.
So if we zoom in on this, if we zoom in
on the cell wall right over here, we can
look at this diagram.
And over here, it might be a little bit
surprising to you.
Because when I've always imagined
a wall, a cell wall, I imagine something
like a brick wall.
Something that's impenetrable.
But this drawing shows us
something different.
And just to be clear what's going on here,
so this is our cellular membrane --
sorry I wrote cellular membrane,
so right over here I have my
lipid bi-layer.

Bulgarian: 
Върху него е разположена
клетъчната стена.
Както виждаш, тя не е дебела
като тухлена стена, като нещо
непроницаемо.
Виждаш, че тя се състой от всички тези полизахаридни
фибри, които минават през нея.
Имаме неща като целулоза,
която както видяхме е полимер на глюкозата,
подредена по точно определен начин.
Хеми-целулуза, която има различни видове
мономери.
Имаме пектин, който е друг
полизахарид.
Вероятно си ял/а
всички тези неща, ако не днес, то поне
миналата седмица. Когато говорим за диета богата на
фибри, говорим за неща
като целулоза и пектин.
Неща, които храносмилателната ти система не може да смели.
Когато изядеш някое растение, получаваш фибри,
тъй като изяждаш клетъчните стени на растението.
Те вършат добри неща като
забавяне на абсорбирането на глюкоза
в червото.
Абсорбира се вода, затова можем да кажем, че
нещата минават през храносмилателната система малко по-бързо.
Но основото нещо е, че това тук не е
стена.
Тя позлволява --
Всъщност е стена.
Официално е клетъчна стена,
но не е дебела непроницаема стена,
свойства, които може да свързваш
със стените на стаята, в която се намираш.

Hungarian: 
és közvetlenül a tetején pedig
itt a sejtfal.
De látod, ez nem egy vastag izé,
mint a téglafal, ami áthatolhatatlan.
Itt ez a sok poliszacharidokból álló rost,
amelyek keresztül-kasul futnak benne.
Cellulóztartalmú rostok például
(a cellulóz ugye a glukóz egyik polimere),
bizonyos lefutásban rendeződve.
Vagy hemicellulóz, ami többféle monomer összekapcsolódásával jön létre.
Aztán itt a pektin is,
egy másfajta poliszacharid.
Itt ez sokféle molekula...
valószínűleg jóízűen meg is etted őket,
ha nem is ma, hát a múlt héten,
miután a rostok étrendi szerepéről beszéltünk,
mint amilyen a cellulóz vagy a pektin is.
Olyan molekulák, amelyeket nem tudunk megemészteni.
Ha megeszel egy növényt, megeszed e molekulákat is
a növényi sejtfal részeként.
És ez egy szuper dolog,
mert például lassul a glukóz felszívódása a vékonybélben.
A rostok vizet kötnek meg,
ami könnyebbé teszi a béltartalom továbbítását.
Még egyszer, mert fontos: ez nem egy fal!
Hiszen lehetővé teszi...
Oké, ez TÉNYLEG egy fal, a sejtfal,
de nem egy vastag, áthatolhatatlan valami,
mint például a szobád fala.

English: 
And then right on top of that,
I have the cell wall.
But you see, it isn't just a thick,
like a brick wall, like something
that is impenetrable.
You see you have all these polysaccharide
fibers running across it.
So you have things like cellulose,
which we saw as a polymer of glucose,
arranged in a certain way.
Hemi-cellulose, which has different types
of monomers associated with it.
We have pectin, which is another
polysaccharaide.
And all of these things -- you've actually
probably eaten, if not today probably in the
last week, when we talk about fiber
in your diet, you're talking about things
like the cellulose and the pectin.
Things that your body can't digest.
When you eat a plant you're getting it,
because you're eating their cell walls.
And it does cool things, like
slows the absorption of glucose in your
intestines.
It absorbs water, so I guess you could say
things pass a little bit easier.
But the key thing here is this isn't
a wall.
This actually allows --
Or, it is a wall,
It's officially the cell wall.
But it's not a thick, impenetrable wall
like you might associate the wall
of the room that you're in.

Hungarian: 
Látod, van egy csomó hely
a kis molekulák áramlása számára.
A sejtfal inkább egy hálóhoz hasonlít,
vagy egy szövetre.
Így a sejthártya kapcsolatban áll
a folyadékkal és a molekulákkal,
amelyek a sejtek közti térben vannak.
Tisztázzuk gyorsan, hogy mit is látunk itt!
Ez a réteg itt a sejthártya,
ami egy lipid kettősréteg.
Ez pedig itt a sejtfal.
Más színnel írom...
Ez a sejtfal.
És itt, a sejtfal fölött közvetlenül,
ez a sejtek közti réteg,
amit középlemeznek nevezünk.
A sejtek közti teret
kitöltő réteg a középlemez.
Tehát ez itt, ez is a középlemez.
Ez mind érdekes,
de felmerülhet benned, hogy: "Jó, de milyen kemény egy sejt?
Értem, hogy olyan, mint egy háló, de a sejtek,
sőt, az egész növény képes egyenesen állni,
csak azért, mert a sejtfal biztosítja
a kellő merevséget?"
A válasz pedig, hogy nagyjából igen.

English: 
You can see that it has space
for small molecules to flow.
And it's really more like a mesh,
or like a fabric.
And so the cellular membrane
actually has access to the fluid,
and to the molecules, that are
between the cells.
And so just to be clear what we're
looking at.
This layer right here, this cellular membrane,
that's the lipid bi-layer.
This right over here, this is the
cell wall.
I'll do that in a different color.
That is the cell wall.
And then right above the cell wall,
that's the space between the cells,
which we cell the middle lamella.
So the space between the cells
we call the middle lamella.
So this also is, right over here, is also
the middle lamella.
So all of that is interesting, but you might say,
"Okay, well, how hard is a cell?
I get that it's a mesh, but clearly the cells,
the plants are able to stand upright.
Is that because the cell wall provides
all of that rigidity?"
And the answer is, kind of.

Bulgarian: 
Виждаш, че има простраства, през които могат да
преминават малки молекули.
Повече прилича на мрежа или
на плат.
Всъщност клетъчната мембрана
има достъп до течността
и до молекулите, които се намират
между клетките.
За да е ясно какво
виждаме:
този слой тук е клетъчната мембрана,
това е двойният липиден слой.
Това тук е
клетъчната стена.
Трябва ми друг цвят.
Това е клетъчната стена.
И точно над клетъчната стена
е пространството между клетките,
което се нарича средна ламела.
Пространството между клетките
наричаме средна ламела.
Това тук също е
средна ламела.
Всичко това е интересно, но може да се питаш,
"Колко твърда е клетката?"
"Разбирам, че стената е като мрежа, но клетките,
растенията могат да стоят изправени."
"Клетъчната стена ли им дава
цялата твърдост?"
Отговорът е  - донякъде.

Bulgarian: 
Клетката е като тази мрежа,
тя поддържа формата на клетките.
Но ако спреш да поливаш едно растение,
ще видиш, че то
клюмва.
Това се случва, тъй като част от способността му
да стои изправено идва от вътрешното налягане
в клетките.
Друга част от формата на растението идва и от самата
клетъчна стена.
Сега може би си казваш,
"Хм, аз съм виждал/а растения,
които са много по-твърди от растението,
което си нарисувал."
"Ами неща като дърветата?"
"Дървесината?"
"Дървесината изглежда много твърда."
"Толкова е твърда, че
можем да построим истински стени от дърво."
Отговорът е, че при тези
по-зрели растения, щом клетката спре
да расте и имаме нашата
клетъчна стена, могат да се натрупат допълнителни
слоеве целулоза и други молекули,
които да формират т.нар вторична клетъчна стена.
Можем да разглеждаме това като първична
клетъчна стена.
А над нея може да се изгради по-дебела
вторична клетъчна стена, която дава на растението
много повече твърдост.
Това придава
структурата на дървесината
дори ако ѝ отнемем всичката вода,
дори да я дехидратираме,
дървесината все още ще притежава
твърдост, благодарение на слоевете целулоза

English: 
The cell wall is like this mesh.
It helps the cells have their shape.
But if you stop watering a plant,
you're going to see it kind of
wilt over.
And that's because part of its ability
to stand up is from the internal pressure
of the cells.
But also part of its shape is the actual
cell wall.
Now, some of you might be saying,
"Well I've seen plants that are much,
much more rigid than this plant
that you've just drawn.
What about things like trees?
What about wood?
Wood seems very rigid.
In fact, so rigid that we can build
actual walls out of wood."
And the answer there is these
more mature plants, actually once the cell
has stopped growing and you have your
cell wall, more layers of cellulose and
other molecules can be built to form
what's called a secondary cell wall.
So this could be viewed as a primary
cell wall.
And then a thicker, secondary cell wall
could be built, which gives much,
much more rigidity.
And so when you look at wood,
what gives wood its structure,
even if you were to take out all of the
water, even if you were to dehydrate
the wood, it's still going to have
its rigidity, because the cellulose layers

Hungarian: 
A sejtfal olyan, mint egy háló.
Megadja a sejtek alakját.
De ha a növény nem jut elég vízhez,
látni fogod, ahogy szépen lassan lekonyul, elhervad.
És ez azért van, mert az, hogy egyenesen áll, csak részben következik a sejtek belső nyomásától.
A tényleges alak kialakításához a sejtek sejtfala is hozzájárul.
Na most, lehet, hogy arra gondolsz, hogy:
"Oké, de én már láttam olyan növényeket, amelyek sokkal, de sokkal merevebbek voltak,
mint ez, amit iderajzoltál.
Mi a helyzet pl. a fákkal?
Mi a helyzet a faanyaggal?
Az aztán tényleg nagyon merevnek tűnik.
Sőt, annyira merevnek,
hogy igazi falakat építhetünk belőle."
A válasz pedig az, hogy
ezek a fejlettebb növények,
miután a sejtjeik befejezték a növekedést és kész a sejtfal,
amibe később további cellulózrétegeket
és más molekulákat építenek,
amit már másodlagos sejtfalnak nevezünk.
Ez tehát az elsődleges sejtfal.
Erre pedig egy vastagabb másodlagos sejtfal építhető,
ami sokkal-sokkal jobban merevít.
Tehát ha ránézel a faanyagra,
ami a tartását adja,
még akkor is, ha elvonjuk az összes vizet,
még akkor is, ha teljesen dehidratáljuk a fát,
ez a merevség meg fog maradni,

Hungarian: 
pusztán a cellulózétegek és a további molekulák miatt,
amelyek annyira vastagok,
hogy tökéletes merevséget biztosítanak.
Van itt még valami, amit el szeretnék mondani.
Megbeszéltük, hogy a sejthártya hozzáfér a molekulákhoz,
melyek a sejtközötti térben úszkálnak,
de közvetlen kis alagutak is vannak
a szomszédos növényi sejtek között.
Ezeket a közvetlen alagutakat berajzoltam ide,
kis körökként a sejtfal külső oldalára.
A nevük plazmodezma.
Plazmodezma.
És hogy jobban megértsük, hogy milyenek is valójában,
képzeljük azt, hogy ez egy sejt.
Ide is írom: "Sejt 1".
És akkor legyen ez a "Sejt 2".
Sejt 2.
Mindez keresztmetszetben.
A plazmodezmák ezek itt,
ezek az alagutak, amelyek kialakításában
nem csak a sejtfal és az alatta lévő membrán vesz részt, hanem a sejtplazmák is.
A plazmodezma összeköti a két sejtet.
Rajta keresztül áramlik a citoszól
és a kis molekulák,
közvetlenül, a két sejt között.

English: 
and the other molecules that are
so thick that it's able to have its
rigid form.
Now that last thing I want to talk about.
We've already seen that the
cellular membrane has access to
the molecules floating around between
cells, but there's actually also
direct tunnels between adjacent plant cells.
And those direct tunnels I've drawn here
on this, outside of the cell walls
these little yellow circles, these are
plasmodesmata.
These are plasmodesmata.
To get a better understanding of what
they're like, imagine this is one cell.
So I'm writing here Cell 1.
And let's say this is Cell 2.
Cell 2 right over here.
And I have a cross-section.
You see the plasmodesmata are these
tunnels that form between not just the
membrane of the cell wall and the
plasmodesmata.
It forms between the two cells.
And so you can actually have a
flow of cytosol and small molecules
directly between these two cells.

Bulgarian: 
и други молекули, които са
толкова дебели, че
ѝ позволяват да запази трърдостта си.
Преминавам към последното нещо, за което исам да говоря.
Вече видяхме, че
клетъчната мембрана има достъп до
молекулите, които плуват
между клетките, но освен това има
директни тунели между съседните растителни клетки.
Нарисувал съм тези директни тунели тук,
от външната страна на клетъчните стени,
тези жълти кръгчета са
плазмодезми.
Това са плазмодезми.
За да разбереш по-добре какво
представляват, си представи, че това е една клетка.
Тук пиша клетка 1.
Да кажем, че това е клетка 2.
Клетка 2 е ето тук.
Клетките са срязани напречно.
Можеш да видиш, че плазмодезмите са
тези тунели, които се образуват
--
--
между двете клетки.
В резултат, цитозол или
малки молекули, могат да се обменят директно
между тези две клетки.

English: 
And if you want to get a little bit more
involved in the structure, you have this
kind of smooth endoplasmic reticulum pipe
going through it.
But I want to make it very clear.
'Cause a lot of times when you
study biology it's all explained,
it seems all neat and clean and textbook.
But people are still studying exactly
why do we have these things?
What are they necessary?
What gets transported across these things,
and how are they able to transport,
and under what conditions are they?
So all of these areas, when you were to
kind of dig one layer deeper
than frankly I'm talking about,
you're getting into an area of
active research.
So anyway, hopefully this whole thing
gives you a little bit more appreciation
for the wood around you, the
plants, the house plants around you,
and even the salad that you might have
for lunch.

Bulgarian: 
Ще обясним структурата на тези тунели малко по-подробно,
имаме
тази тръба от ендоплазмена мрежа,
която минава през плазмодезмата.
Но искам да съм много ясен.
Много често, когато учиш биология
всичко е обяснено в учебника
и изглежда чисто и ясно.
Но хората все още изучават въпроса точно защо
съществуват плазмодезмите.
За какво са необходими?
Какво се транспортира през тях
и как,
при какви условия?
Ако се задълбаеш
съвсем малко в някои от тези въпроси,
които изброих,
ще стигнеш до зона на активни
научни изследвания.
Надявам се, че в това видео
научи малко повече
за дърветата около теб,
за растенията, домашните растения
и дори за салата, която може да
се изял/а на обяд.

Hungarian: 
És ha még többet akarsz megtudni erről a strukturáról,
hát itt ez középen egyfajta
sima endoplazmatikus retikulum, egy hengeres cső (dezmotubulus).
De – és szeretném, ha ez tiszta lenne.
Sokszor, ha tanulod a biológiát,
mindent szépen elmagyaráznak,
a könyvben minden olyan letisztult.
De emberek még napjainkban is folyamatosan tanulmányozzák,
hogy miért van ennyi struktúra?
Mi mindenre jók ezek?
Mi az, ami keresztüljut rajtuk,
hogyan működnek a transzportfolyamatok,
és milyen körülmények között játszódnak le?
Ha csak egy kicsit is mélyebben akarod tanulmányozni ezeket a kérdéseket annál,
mint amit most elmondtam,
máris aktívan kutatott területekre jutsz.
Akárhogy is, remélem, hogy e videó hatására
kicsit jobban fogod értékelni
a körülötted lévő faanyagot,
és általában a növényeket: a saját szobanövényeidet,
de akár az ebédre elfogyasztott salátát is.
