 
 
A precíziós mezőgazdaság egy olyan módszer,
amelyben a gazdálkodók optimalizálják a különböző input anyagok felhasználását,
például a vizet, műtrágyát annak érdekében, hogy javítsák a termelékenységet és a terméshozamot.
Alkalmas a növénybetegségek, kártevők visszaszorítására, minimalizálására,
melyhez helyspecifikus növényvédelmi megoldásokra
és a permetezőszerek célzott kijuttatására van szükség.
Ez azt jelenti, hogy a táblát kisebb egységekre bontjuk,
és azokat az adott rész igényeinek,
sajátosságainak megfelelően kezeljük,
mert az egyes részek eltérőek lehetnek.
Különbözhet például a talajminőség,
vagy a napsütés iránya, mértéke az adott területen.
Lehet, hogy a talaj lejtése különbözik,
így az egyes részeken
más-más jellemzők figyelhetők meg,
melyeket a terméshozam maximalizálása érdekében szem előtt kell tartani.
Az ökológiai tényezők figyelembe vétele nagyon fontos.
 
Mit jelent pontosan a precíziós mezőgazdaság?
Miben különbözik a hagyományos gazdálkodástól?
A hagyományos mezőgazdaság, - ahol az egész elkezdődött -
valójában azokról a tapasztalatokról szól,
ahogyan a technológiát átadták egymásnak az emberek.
A kezdeti állati erővel történő földművelés után,
előrelépést jelentettek a mezőgazdasági gépek és traktorok.
Az emberek rájöttek arra, hogy ha alaposabban, „precízebben” járnak el
az ültetésnél, trágyázásnál és a betakarításnál,
akkor többet tudnak termelni
a saját területükön.
A precizitás fontos tényezője annak,
hogy a  gazdaságok mennyire lesznek hatékonyak és termelékenyek.
A precíziós gazdálkodás bevezetése, alkalmazása a termelékenység egy magasabb szintjéhez vezet.
 
A precíziós gazdálkodás egy farmmenedzselési módszer,
amely a különböző jellemzők megfigyelésén és az azokra történő válaszokon, beavatkozásokon alapul.
Új technológiákra támaszkodik,
például műholdas képeket
GPS-t, informatikai eszközöket és
és más térinformatikai eszközöket használ.
Próbáljuk meg közelebbről megérteni, mit is jelent ez?
Tegyük fel, hogy van egy 20 hektáros területe,
amely hektáronként 100 tonna hozamot termel.
Egy távérzékelt felvételen
láthatóak a hozam különbségek az egyes területek között.
A piros színnel jelölt területek
20 tonna/hektár,
míg a kék színnel jelölt területek
120 tonna/ hektár hozamot jelentenek.
A különbség 100 tonna.
Más szóval, ha nem optimalizálja ennek a száz tonnának a hozamát,
az a termelékenység csökkenését fogja eredményezni.
A termés változékonyságának megfigyelése
a precíziós mezőgazdaság folyamatának első lépése.
Az összegyűjtött információk együttes kiértékelésével
a gazdálkodók jobban megérthetik, mi okozza a változékonyságot a földjükön.
A kiértékelt adatok alapján lehetőség van
a megfelelő beavatkozások megtervezésére és jobb terméshozam elérésére.
A földben elhelyezett szenzorok
mérik a talaj nedvességtartalmát és hőmérsékletét.
A műholdak és a drónok valós idejű képeket biztosítanak
az egyes növényekről
a mezőgazdasági termelők számára.
 
A légi felvételekből kapott információk kiértékelhetők,
összekapcsolhatók a szenzorok és egyéb más forrásból származó adatokkal és alkalmazhatók arra,
hogy a gazdálkodók azonnali, vagy jövőbeli döntéseket hozzanak a termőföldjükkel kapcsolatban.
Például, mely területeket kell öntözni,
vagy mikor és hová érdemes ültetni az adott növényt?
Például ötletet adhat arra, hogy egy adott ásványi anyagot vagy műtrágyát
korlátozottan, mely területekre kell csak kijuttatni,
elkerülve a teljes tábla egyben kezelését.
Így pénzt, időt és erőforrásokat lehet megtakarítani.
A térinformatikának fontos szerepe van az élelmiszerbiztonság megteremtésében
a különböző mezőgazdasági rendszerekben.
A különböző térinformatikai technológiák,
például a GPS, és a GNSS,
a távérzékelés és a drónok
fontos szerepet játszanak abban, hogy a problémás területeket pontosan be lehessen határolni,
így lehetőség nyílik az erőforrások optimalizálására és a hozam maximalizálására.
A nagyobb pontosságú GNSS,
jelenleg egy-két centiméteres pontosságot tesz lehetővé,
ezt a pontosságot nyújtja a termőföldeken az egyes növények esetében is, ami valóban szükséges a termelékenység növeléséhez.
A másik komponenst, vagy technológiát
természetesen a mezőgazdasági gépek
és a velük együtt működő különböző, mobil eszközök jelentik.
Ezeket egymáshoz igazítják és kalibrálják,
mivel a „tetőn” (műholdon) mért pozíciók nem pontosan azok,
amire a gazdáknak szükségük van.
A gazdákat a termőföld centiméterei érdeklik,
így tudniuk kell, hogy a két pont között mekkora távolság van,
hogy valóban pontos adatokkal tudjanak dolgozni.
A pilóta nélküli légi járművek vagy drónok
lehetővé teszik a gazdálkodók számára, hogy a levegőből
folyamatosan megfigyeljék a növények és az állatok állapotát, körülményeit,
felderítsék az olyan problémákat, amelyek a földön járva, a helyszíni ellenőrzéseken nem észlelhetők.
Például egy mezőgazdasági termelő ellenőrizheti,
hogy megfelelő-e az öntözés az adott területen az idő előrehaladtával.
 
Az eszközök használata érezhetően növekszik a mezőgazdaságban,
különböző érzékelőket, például multispektrális érzékelőket használnak arra,
hogy a táblák felett repülve mérjék a növények fényvisszaverődését.
Ezekkel a mérésekkel feltérképezik,
hol egészségesek, és hol károsodtak a növények.
A mai mobil alkalmazások, intelligens érzékelők,
drónok és felhő alapú szolgáltatások
a preciziós gazdálkodást elérhetővé teszik
a mezőgazdasági nagyvállalatok és a családi gazdaságok számára is.
