Price Putnika
Zamislite da smo
putnici s dalekih zvijezda...
...na putu prema Suncu.
Otkrili bismo da je okruženo s 4
divovska, oblačna, plinovita svijeta:
Plavi Neptun, i njegov smrznuti
mjesec, Triton.
Dalje unutra, nalazi se Uran
i njegovi tamni prstenovi...
...načinjeni možda od organskog
materijala.
Saturn, dragulj Sunčevog
sustava...
...postavljen unutar
koncentričnih prstenova...
...sastavljenih od milijardu
ledenih mjeseca.
I konačno, okriljen
masivnim satelitima...
...najveći planet, Jupiter.
Njegovi raznobojni oblaci...
...optočeni bljeskovima munja.
Još dalje...
...bliže Suncu...
...nema više divovskih planeta...
...samo manji svjetovi...
...sastavljeni od kamenja i metala...
...neki s tankim omotačem zraka.
Nabili su se oko Sunca...
...gotovo bez svoje
unutarnje topline...
...mala mjesta s čvrstim površinama...
...od kojih je jedan plavi
i lijep svijet...
...nazvan Zemlja.
Polupokriven oblacima...
...to je dom putnicima...
...koji su upravo naučili kako
ploviti oceanom svemira...
...kako bi izbliza istražili...
...Jupiter, Saturn, Uran i
Neptun...
...svoju braću iz sunčeve obitelji.
Ljudski istraživački pothvati
vanjskog Sunčevog sustava...
...navođeni su, barem dosad,
s jednog mjesta na planeti Zemlji...
...laboratorija za mlazni
pogon (JPL)...
...Nacionalne agencije za aeronautiku i
svemir(NASA)...
...u Pasadeni, u Kaliforniji.
Ovdje u nedjelju, 8.srpnja
1979.godine...
...svemirska letjelica Voyager 2...
...počela je svoj bliski prolazak
pored Jupitera i njegovih mjeseca.
Opći znanstveni sustavi...
...jeste li spremni za provjeru statusa?
Jesam.
Svemirska letjelica je dobila
instrukcije...
...kako istražiti
Jupiterov sustav...
...nizom naredbi poslanih ranije
putem radija...
...njezinim računalima.
Snaga 450 wata.
Snaga je trenutno spremna.
DSE sustavi.
LACP mod je stabilan i brojač radi.
U sekvenci smo 210.
Zadnji snimljeni smjer je bio obrnut,
staza je prva.
Ovdje ispitujemo koliko
je poslušan naš poslanik Voyager.
Razumije li naše naredbe?
Kakva je zdravlja, koja mu je
temperatura...
...kako mu je mozak...
...kako srce?
Da, detaljna znanost stiže...
"A" sustavi...
...su završili provjeru statusa...
...i letjelica je spremna.
Roger. Hvala.
Moderne letjelice koje putuju
na druge planete su bez ljudske posade.
To su predivno projektirani...
...poluinteligentni roboti.
Voyagerove oči su
dvije tv kamere...
...prilagođene za snimanje puno
tisuća fotografija Sunčevog sustava.
Zajedno s drugim instrumentima, montirane
su na platformu za skeniranje...
...koja je usmjerena
prema prolazećim planetima.
Voyagerov mozak su tri integrirana
računala u sredini broda.
Komunicira sa Zemljom preko
radijske antene...
...postavljene poput jedra.
Voyager nosi poruku za
vanzemaljske civilizacije...
...koje možda jednog dana sretne
u međuzvjezdanom svemiru.
Njegovi otvori za zrak se otvaraju i zatva-
raju kako bi pomogli kontroli temperature.
No Voyager putuje tako
daleko od Sunca...
...da se ne može osloniti na
njegovu energiju.
Umjesto toga ima malu
nuklearnu elektranu...
...izoliranu od ostatka broda.
Puno stvari može poći krivo
u ovakvim pionirskim misijama.
Zato su ljudi u kontroli misije
Voyagera...
...pomalo nervozni.
Jupiter je okružen ljuskama nevidljivih
ali iznimno opasnih...
...čestica nabijenih
visokom energijom.
Ako Voyager prođe preblizu...
...njegova osjetljiva elektronika
bi bila spržena.
Sudar s manjim kamenom u Jupiterovim
prstenovima...
...mogli bi odbaciti
letjelicu izvan kontrole...
njezina antena ne bi mogla pronaći Zemlju,
prikupljeni podaci bi bili zauvijek izgubljeni.
Voyager 1 i Voyager 2...
...su bili lansirani u mjesec dana razlike
kasno u ljeto 1977. godine.
Nakon puno alarma i bliskih
susreta...
...uspješno su stigli u razmaku od
mjesec dana u Jupiterov sustav...
...gdje su briljantno odradili
zadaću...
...pružajući nam prve bliske snimke
moćnog Jupitera...
...i njegova 4 velika
i tajanstvena mjeseca:
Io, najbliži Jupiteru
od sva 4...
...Europe...
...i dalje od Jupitera...
...Ganimeda...
...i najdaljeg velikog mjeseca...
...Kalista.
Ova misija košta 1 peni
svakog...
...Zemljinog stanovnika.
Voyagerov prolazak pored
Jupitera...
...ubrzao ga je prema Saturnu.
Saturnova gravitacija će ga
izbaciti prema Uranu...
...i u ovoj igri kozmičkog
biljara, poslije Urana...
...ponirat će pored Neptuna,
ostavljajući Sunčev sustav...
...i postajući međuzvjezdana
letjelica...
...predodređena lutati zauvijek...
...u velikom oceanu između zvijezda.
I ako bi Voyager zaista,
jednom u dalekoj budućnosti...
...sreo bića neke druge
svemirske civilizacije...
...isporučio bi im poruku.
Fonografsku ploču.
Zlatnu, osjetljivu...
...s uputama za uporabu.
Na ovoj ploči su primjerci slika,
zvukova, pozdrava...
...i sat i pol iznimne glazbe...
...Zemljinih najvećih hitova.
Poklon preko kozmičkog oceana...
...jedne otočne civilizacije
drugoj.
Na ploči piše na engleskom jeziku...
...dodatni pozdrav ispisanom rukom
koji kaže:
"Za stvaratelje glazbe,
u svim svjetovima, za sva vremena."
Ova putovanja istraživanja
i otkrića...
...posljednja su u dugoj seriji
koja su okarakterizirala...
...i istakla ljudsku vrstu.
U 15-om i 16-om stoljeću...
...mogli ste stići od Španjolske
do Azora u nekoliko dana.
Sada je toliko vremena potrebno
da bi se prošao mali kanal...
...od Zemlje do Mjeseca.
Onda nam je trebalo par mjeseci
da pređemo Atlantski ocean...
...i dođemo do onog što se nekad
zvalo "Novi svijet"...
...do Amerika.
Danas je potrebno nekoliko mjeseci
da prođemo unutarnji Sunčev sustav...
...i dođemo do Marsa i Venere,
istinski i doslovno...
...nove svjetove koji nas čekaju.
U 17-om i 18-om stoljeću...
...put iz Nizozemske do Kine,
trajao je otprilike godinu ili dvije...
...sada za to vrijeme Voyager
putuje...
...od Zemlje do Jupitera.
A uspoređujući resurse društava...
...više je koštalo onda poslati
jedrenjake na daleki Istok...
...nego što je sada poslati svemirske
letjelice na planete.
Strast za istraživanjem...
...je u srži samog čovjeka.
Ovaj nagon za otići,
vidjeti, znati...
...uspio se izraziti u
svakoj kulturi.
Feničanski mornari su oplovili
Afriku...
...u službi egipatskog faraona...
...još u 7.stoljeću prije
naše ere.
Otoci Tihog oceana
su nastanjeni...
...od strane herojskih moreplovaca
iz Indonezije.
Velike flote oceanskih džunki...
...napustile su kineske luke
za vrijeme dinastije Ming...
...kako bi istražile Indiju i Afriku.
Stoljeće kasnije, tri broda su
krenula iz Španjolske...
...pod zapovjedništvom
talijanskog moreplovca...
...kako bi otkrili Ameriku.
A onda je portugalska ekspedicija
uspjela...
...oploviti cijeli plavi
globus.
Ovi putnici mnogih kultura...
...su bili prvi planetarni
istraživači.
Oni su spojili Zemlju
u jedan svijet.
U našim istraživanjima
drugih svjetova...
...mi slijedimo njihove stope.
Naše današnje svemirske letjelice
su nagovještaji...
...prethodnica budućih ljudskih
istraživanja planeta.
Putovali smo ovom stazom
i ranije...
...i toliko toga se može naučiti...
...proučavajući ova velika
putovanja od prije par stoljeća.
U 17-om stoljeću...
...stanovnici nove Nizozemske
republike...
...pokrenuli su energična
planetarna istraživanja.
Nizozemsko društvo je tada bilo
u korjenitom preobražaju.
Upravo su proglasili nezavisnost
od moćnog...
...ali stagnirajućeg španjolskog
imperija...
...i s novopronađenim samo-
pouzdanjem...
...Nizozemska je prihvatila, snažnije
od bilo koje druge nacije tog vremena...
...duh europskog prosvjetiteljstva.
Bila je to racionalna, uredna
i kreativna zajednica.
No stoga jer su španjolske luke
i brodovi bili blizu Nizozemskoj...
...ekonomsko preživljavanje
malene republike...
...ovisilo je o sposobnosti konstruiranja,
vještini posade i upravljanja...
...velikom flotom komercijalnih
brodova.
Nizozemska istočno indijska
kompanija...
...bila je zajednička suradnja
vlade i trgovaca...
...koja je slala brodove
u udaljene krajeve svijeta...
...kako bi dobavila rijetku robu i
preprodavala je uz zaradu u Europi.
Ta su putovanja bila krvotok
Republike.
Navigacijski putovi i karte
su bili označeni kao državne tajne.
Brodovi su katkad kretali na put
sa zapečaćenim odredištima.
Posada bi se otisnula na
nepoznatu destinaciju...
...udaljenu više od godine dana
na drugom kraju planete.
Ove ekspedicije nisu bile samo
trgovačka iskorištavanja...
...iako je zacijelo bilo
puno takvih.
Uz uobičajen poziv
ambicije, pohlepe...
...nacionalnog ponosa i žudnje
za pustolovinom...
...Nizozemci su bili motivirani i
snažnom znanstvenom radoznalošću...
...i fascinacijom svim
novim stvarima.
Novim zemljama, novim ljudima...
...novim biljkama i životinjama.
Ova zgrada, tada amsterdamska
gradska vijećnica...
...još uvijek svjedoči o postojanom
samopouzdanju...
...njezinih arhitekata iz
17-og stoljeća.
Njezini raskošni kristalni ukrasi
još uvijek sjaje...
...blistavim ponosom koji su osjećali
zbog svojih dostignuća...
...i napretka.
Trebalo je puno brodova natovarenih
mramorom da se ovo mjesto sagradi.
Constantin Huygens, pjesnik i
diplomat tog vremena...
...rekao je da je ova vijećnica
raspršila ono što je on nazivao...
..."gotičkim žmirenjem i bijedom."
Srednji vijek je završio,
Prosvjetiteljstvo je počelo.
Ovdje gore vidimo...
...kako Atlas drži nebesa na
ramenima.
A ispod...
...je Pravda sa zlatnim mačem...
...i zlatnom vagom, okružena...
...Smrću i Kaznom.
A koga to Pravda gazi nogama?
To su Škrtost i Zavist...
...bogovi trgovaca.
Nizozemci su znali da nezasitna
žudnja za zaradom...
...predstavlja opasnu prijetnju
za dušu nacije.
Manje alegoričan simbol...
...je ovdje dolje na podu.
To je velika dekorativna mapa...
...koja se proteže od Zapadne Afrike
do Tihog oceana.
Cijeli svijet je tada bio
nizozemska arena.
U tipičnoj godini, mnogi brodovi...
...krenuli bi preko pola svijeta
na daleki Istok...
...na putovanja istraživanja i
otkrića, trgovine...
...putovanja koja su trajala
godinama.
Dolje prema zapadnoj obali Afrike,
kroz, kako su oni zvali, Etiopsko more...
...češući južne obale Afrike...
...kroz madagaskarski tjesnac...
...prolazeći kraj južnog vrha Indije...
...do Otoka Začina i današnje
Indonezije.
Druga pak putovanja su išla na jug,
pa onda istočno do Nove Nizozemske...
...kasnije nazvana Australija.
Neka druga putovanja su išla
preko Malacca tjesnaca...
...do kineskog carstva.
Nizozemska je bila mala država
primorana živjeti od svoje pameti.
Zastupali su snažnu mirotvornu
politiku.
Nikada, ni prije ni poslije, nije
Nizozemska izbacila toliku galaksiju
...znanstvenika, matematičara,
filozofa i umjetnika.
To je bilo vrijeme velikih
slikara, Rembrandta...
...i Vermeera.
Zbog toga što je Nizozemska bila snošljiva
prema nedogmatskim razmišljanjima...
...bila je utočište za intelektualce...
...koji su bježali od kontrole misli
i cenzure iz drugih dijelova Europe...
...baš kako su i Sjedinjene Države
imale ogromnu korist u 1930-ima...
...od egzodusa intelektualaca...
...iz Europe kojom su dominirali
nacisti.
I tako je Nizozemska 17-og
stoljeća...
...bila domovina velikog
židovskog filozofa Spinoze...
...kojemu se Einstein jako
divio,
...Renéu Descartesu,
središnje osobe...
...u povijesti filozofije i
matematike...
...te dom političkom znanstveniku
Johnu Lockeu...
...koji je imao snažan...
...i dubok utjecaj...
...na grupu revolucionara
filozofskog duha...
...koji su se zvali Paine,
Hamilton, Adams...
...Franklin i Jefferson.
Nizozemsko sveučilište
u Leydenu...
...ponudilo je profesorsku katedru
talijanskom znanstveniku Galileu...
...koji će se pod prisilom
katoličke crkve...
...i pod prijetnjom mukama...
...odreći heretičke tvrdnje...
...da se Zemlja okreće oko Sunca
umjesto obratno.
Galileo je imao uske veze
s Nizozemskom.
Njegov prvi astronomski teleskop
je bio baziran...
...na dalekozoru nizozemske
proizvodnje.
S njim je otkrio kratere
na Mjesecu...
...Venerine mijene i četiri
velika Jupiterova mjeseca.
Postajanje istraživačkom silom...
...od Nizozemske je načinilo i bitno
intelektualno i kulturno središte.
Poboljšanje tehnologije jedrenja
potaknulo je tehnologiju u cjelini.
Ključni problem u navigaciji
je bilo određivanje zemljopisne dužine.
Širina se mogla odrediti
lako...
...što ste južnije, možete vidjeti
više južnih zviježđa.
No dužina zahtijeva precizno
mjerenje vremena.
Precizni brodski sat...
...nastavio bi mjeriti vrijeme
vaše polazišne luke.
Izlazak i zalazak zvijezda
bi vam davao lokalno vrijeme...
...a razlika između to dvoje...
...reklo bi vam koliko ste
daleko otišli istočno ili zapadno.
Tehnološki napredak je zahtijevao
najslobodniju moguću...
...potjeru za znanjem.
Tako je Nizozemska postala vodeći
izdavač i prodavač knjiga u Europi...
...prevodeći djela napisana na drugim
jezicima...
...i tiskajući knjige koje su bile
zabranjivane drugdje.
Pustolovine u tajanstvenim
zemljama...
...i susreti sa čudnim
zajednicama...
...protresle su njihovu
samodopadnost.
Izazvali su važeća razmišljanja...
...i pokazali da ideje, prihvaćene
tisućama godina...
...mogu biti temeljno krive.
U vrijeme kada su kraljevi i carevi
vladali većinom planeta...
...nizozemskom je republikom upravljao,
više nego i jednom drugom svjetskom silom...
...narod.
Uživali su u određenom materijalnom
blagostanju.
Ali unutrašnjosti njihovih
domova...
...slavljene generacijama
nizozemskih slikara...
...nagovještale su suzdržanost
i umjerenost.
Zapovjednici ovih brodova
za istraživanje i trgovinu...
...vratili bi se s dugih
putovanja...
...podijelili bi robu koju su
nabavili...
...i raspravljali o čudesima
na koja su naišli.
Nizozemska je napredovala zbog
svoje slobode misli.
U Italiji je Galileo objavio
otkrića novih svjetova.
Giordano Bruno je nagađao o inteli-
gentnom životu na drugim svjetovima.
Zbog toga su brutalno patili.
Ali u Nizozemskoj, astronom
Christiaan Huygens...
...koji je snažno zastupao obje
ideje, bio je obasut počastima.
Christiaan je bio sin
Constantina Huygensa.
Stariji se Huygens istakao...
...kao glavni diplomat svog vremena,
intelektualac...
...blizak prijatelj i prevoditelj
engleskog pjesnika, Johna Donnea.
Constantin je također bio priznati
skladatelj i glazbenik.
Constantin je bio taj koji je otkrio
mladog slikara...
...pod imenom Rembrandt van Rijn...
...u čijih se nekoliko radova
kasnije pojavio.
Otvorio je vrata svog doma...
...umjetnicima, glazbenicima,
piscima...
...državnicima i znanstvenicima.
Gozba dostignuća i ideja...
...cijelog svijeta ih je čekala.
Filozof Descartes, koji ga je
tamo posjećivao...
...rekao je o Constantinu Huygensu...
..."Nisam mogao vjerovati
da se jedan um može...
...baviti tolikim stvarima...
...i tako se dobro snaći
u svima njima."
Čak je briljirao i u
umjetnosti roditeljstva.
Bio je nježan otac,
pun ljubavi.
Njegov sin, Christiaan, procvao je
u ovom bogatom okruženju...
...pokazujući izvanredne talente za
jezike, crtanje...
...pravo, znanost, tehniku,
matematiku i glazbu.
"Svijet je moja država", govorio je...
..."znanost moja religija."
Svjetlo je bilo motiv vremena...
...simbolično prosvjetljenje
slobode misli i religije...
...svjetlo kojim su bile natopljene
slike tog vremena...
...i svjetlo kao predmet
znanstvenih proučavanja.
U to vrijeme je u Nizozemskoj
bio izumljen mikroskop...
...i postao predmet salonske
znatiželje.
Njegov je izumitelj bio
prijatelj Christaana Huygensa...
...Anton Leeuwenhoek.
Prvi mikroskop je nastao od...
...lupe koje su koristili
suknari...
...kako bi ispitali kvalitetu
tkanine.
Leeuwenhoek i Huygens...
...su djedovi većine moderne
medicine.
Jer, na svoje zaprepaštenje...
...Leeuwenhoek je otkrio svemir...
...u kapljici vode:
Mikroorganizme, koje je opisao kao
"animakule"...
...i držao ih "dražesnima"."
Leeuwenhoek i Huygens...
...su bili među prvim ljudima
koji su vidjeli čovječji spermij...
...dotad skriveni mikrokozmos
ljudskog životnog ciklusa.
Leeuwenhoek je otkrio
svijet mikroba.
Huygens je argumentirao svojim
teleskopskim opažanjima...
...kako je Mars drugi svijet...
...i vjerojatno, nenastanjen.
Kakvo traćenje planeta,
mislio je...
...ako je Mars zaista neplodan.
Tako da se Vikingova potraga za
mikrobima na Marsu...
...može se pratiti direktno
do Huygensa i Leeuwenhoeka...
...u Nizozemsku 17-og stoljeća.
Teleskop i mikroskop izumljeni
ovdje...
...predstavljaju produžetak
ljudskog vida...
...u stvarnosti koje su
vrlo malene...
...i vrlo velike.
Naša proučavanja atoma
i galaksija...
...su pokrenuta na tom mjestu i
u to vrijeme.
Od savijanja svjetlosti kroz
leću...
...Huygens je razvio ideju...
...da je svjetlo neka vrst vala.
Ispolirao je leće i postavio ih
na stalak...
...za postupno sve veće teleskope
koje je napravio...
...iako mu je bilo potrebno
nešto vremena da shvati...
...kako da ih pravilno koristi.
Huygens je bio prvi čovjek koji
je vidio kako izgleda površina...
...planeta Marsa.
On je bio prvi čovjek koji
je nagađao o tome...
...da je Venera kompletno
prekrivena oblacima.
On je bio prva osoba koja je shvatila
pravu prirodu Saturnovih prstenova.
"Saturn je okružen",
napisao je...
..."tankim, ravnim prstenom...
...koji nigdje ne dodiruje
tijelo planeta."
Njegova otkrića teleskopom...
...koja mu sama za sebe
osiguravaju mjesto...
...u povijesti ljudskih
dostignuća.
Huygens je otkrio Titan...
...najveći Saturnov mjesec.
Ogromna veličina i mijene oblaka na
Jupiteru su ga oduševili.
Astronomi, kao i pomorski navigatori...
...trebali su precizne satove kako
bi mjerili nebeska micanja.
Huygens je bio izumitelj mnogih
preciznih kronometara...
...uključujući i sat s njihalom.
Kako bi ilustrirao heliocentrični
Kopernikov sustav...
...napravio je računala koja su
reproducirala nebeski sat...
...od Merkura do Saturna.
Strojeve koje je dizajnirao,
potpisao je kao...
..."Christiaan Huygens, izumitelj."
Bio je oduševljen time što je
kopernikanski sustav...
...bio široko prihvaćen u svako-
dnevnom životu Nizozemske...
...i priznat od astronoma, osim onih,
kako je zapisao...
...koji su "malo tupi ili
pod utjecajem praznovjerja...
...nametnutog isključivo od
ljudskih autoriteta.
Preko svemirskog oceana...
...zvijezde...
...su druga sunca."
Zaključak koji je Huygens iznimno
jako cijenio.
Razumski je zaključio da ako
naš planetarni sustav...
...uključuje Sunce i planete koji
idu oko njega...
...i ta druga Sunca također
trebaju imati pratnju...
...planeta koji se okreću oo njih...
...i da također puno tih planeta
mora biti nastanjeno.
Naveo je ove zaključke...
...u iznimnoj knjizi...
...pod pobjedonosnim nazivom...
...Otkrića nebeskih svjetova.
Podnaslov je bio...
..."Pretpostavke koje se tiču...
...stanovnika, biljaka i
stvaranja...
...svjetova na planetima."
Napisao je ovu knjigu nedugo
prije svoje smrti...
...godine 1690, u ovoj radnoj sobi.
Detaljno je...
...zamišljao okoliš
drugih planeta...
...i njihove stanovnike...
...vrlo nalik onima u Europi
17-og stoljeća.
Pitam se je li zamišljao...
...putovanja na te druge svjetove
koje je prvi...
...ispitao izbliza...
...putem teleskopa.
Možda je zamišljao da bi istra-
živačka putovanjana na te planete...
...jednog dana mogla biti poput
geografskih otkrića...
...njegovog vremena.
On jest zamišljao da vanzemaljska
bića...
..."njihova cijela tijela i svaki
njihov dio...
...mogu biti prilično drukčiji
i različiti od naših.
'Vrlo je smiješno mišljenje",
rekao je...
..."da je nemoguće da racionalna
bića...
...mogu biti u nekom drukčijem
obliku nego što je naš."
Možete biti pametni,
govorio je Huygens...
...čak i ako izgledate smiješno.
No onda je nastavio raspravu...
...da i ne izgledaju toliko
smiješno...
...da vanzemaljska bića moraju
imati...
...ruke i noge i da moraju
stajati uspravno...
...i da moraju biti pismeni i
poznavati geometriju.
Čak i da su četiri Jupiterova
mjeseca...
...galileanski sateliti,
tamo kako bi osigurali...
...navigacijsku pomoć,
pogodnost...
...za moreplovce Jovianskog
oceana.
Pa, možda.
Ovaj dio nagađanja je vjerojatno
kriv, ali...
...pomislite na čovjeka
17-og stoljeća...
...s hrabrošću i dovoljno
shvaćanja...
...za zamisliti druge planete
i drugačiju inteligenciju.
Ima li zaista moreplovaca...
...na milijunima drugih svjetova?
U ovoj knjizi je Huygens zapisao:
"Kakve divne i zapanjujuće
pretpostvke imamo ovdje...
...o veličanstvenom prostranstvu
svemira.
Toliko puno Sunaca.
Toliko puno Zemlji.
I svaka od njih prepuna
s toliko puno životinja.
Uljepšane s toliko puno mora.
Koliko se naše čuđenje i divljenje
mora povećati...
...kada uzmemo u obzir ogromnu
udaljenost i mnoštvo...
...zvijezda?"
Nizozemac zove njihove brodove
"letećim brodovima"...
...a letjelice Voyager
su njihovi preci...
...pravi leteći brodovi...
...vezani za zvijezde
i na svom putu...
...istraživanja nekih od svjetova
koje je Christiaan Huygens...
...čovjek sa Zemlje...
...poznavao i toliko volio.
Priče putnika:
najvažnija roba...
...koja bi dolazila tim jedrenjacima
s putovanja prije puno stoljeća...
...bile su priče.
Priče o stranim zemljama
i egzotičnim bićima.
Budile su osjećaj čuda
i poticala daljnja istraživanja.
Te priče o čudnim svjetovima...
...omogućile su Europljanima
da ponovno sagledaju sebe.
Pričalo se o bezglavim ljudima,
nogatim ljudima...
...kiklopima.
Nizozemci su donosili
nazad fantastične priče...
...o divovskim lovcima...
...dodou...
...nosorozima...
...leopardima...
...i ostalim stvorenjima.
Moderni putnici također
nude priče:
Priče o svijetu razbijenom
poput kristalne sfere.
Mjesto gdje je zemlja prekrivena...
...nečim što izgleda
kao mreža divovske paučine.
Svijet s podzemnim oceanom.
Mali mjeseci koji izgledaju
kao krumpir.
Žuta i crvena izbrazdana
zemlja...
...s jezerima otopljenog
sumpora...
...i vulkanskim erupcijama
visokim 300 kilometara.
I mjesto imena Jupiter...
...tako veliko da bi tisuću
Zemlji stalo unutar njega.
Tamo nema planina, dolina, vulkana
ili rijeka.
Samo ogroman ocean plinova
i oblaka.
Sve što vidimo na Jupiteru
lebdi na nebu.
Ali ima puno toga fascinantnog
oko Jupitera.
Kad se Sunčev sustav kondenzirao
iz međuzvjezdanog plina i prašine...
...Jupiter je zadobio većinu tvari
koja nije izbačena u međuzvjezdani prostor...
...i koja nije pala prema
Suncu kod njegovog formiranja.
Jupiter je načinjen većinom
od vodika i helija, poput Sunca...
...i da je Jupiter nekoliko tuceta
puta masivniji...
...tvar u njemu...
...mogla bi početi termonuklearnu
reakciju u unutrašnjosti...
...i Jupiter bio započeo
sjati vlastitom svjetlošću.
Jupiter je neuspjela zvijezda.
Da je postao zvijezda...
...živjeli bismo u dvozvjezdanom
sustavu...
...s dva Sunca na našem nebu...
...i noći bi postale
rjeđe.
Duboko ispod Jupiterovih oblaka,
težina atmosferskih slojeva...
...pritišću tlakom koji je puno
veći...
...od bilo kojeg koji se može
pronaći na Zemlji.
Oblaci su ovaj sloj ovdje.
U dubokoj unutrašnjosti nalazi
se ovo mjesto velikog tlaka.
Tlak je tolik jak...
...da elektroni isjeđuju atome
vodika proizvodeći...
...tekući metalni vodik.
No u samoj srži Jupitera,
možda se nalazi grumen...
...kamena i željeza...
...divovski Zemljoliki svijet
pod ogromnim tlakom...
...zauvijek skriven u centru
najvećeg planeta.
Prije nego je Voyager...
...stigao do Jupitera, mogli ste
vidjeti taj divovski planet kako noću...
...svijetli na nebu kako su ga naši
preci mogli vidjeti milijun godina.
A ja sam razmišljao, dok sam
kretao u proučavanja podataka...
...koje je Voyager slao
u laboratorij za mlazni pogon...
...kako Jupiter više nikada
neće biti isti.
Nikada više samo
svijetla točka na noćnom nebu...
...nego nadalje i zauvijek, mjesto
koje treba istražiti i upoznati.
Vidjeti prve bliske snimke
nepoznatog svijeta...
...predstavlja u životu planetarnog
znanstvenika veliko zadovoljstvo.
U ranim jutarnjim satima 9-og srpnja
1979.godine, u realnom vremenu...
...na tv monitorima u laboratoriju
za mlazni pogon...
...počeli smo učiti o svijetu
po imenu Europa.
Ovo su moderni istraživači.
Muškarci i žene obučeni...
...u astronomiji, fizici,
geologiji i tehnici.
Mnogi su posvetili 5 do 8 godina
samo ovoj jednoj misiji.
Cassenov model za Europu kaže
da ako počnete s nečim tekućim...
...možete dodati dovoljno energije
da to zadržite u tekućem stanju.
Ali Cassen je to rekao u slučaju
da je dovoljno toplo...
...onda bi morali početi s grijanjem
prije nego se Europa ohladila.
Što s reljefom iz pukotina?
...a Europa ima blizanca,
svoj par ovdje...
Ne možete gledati svijet
tako drugačiji od našeg...
...a da se ne upitate kako
su oba nastala.
Zaokreni ga malo.
Voyager nam je predstavio 6 novih
svjetova samo u Jupiterovom sustavu.
Što više naučite o drugim svjetovima,
bolje razumijete svoj.
Nagađamo, kritiziramo, raspravljamo,
računamo, razmišljamo i pitamo se.
Ponovno se vraćamo zapanjujućim
podacima i polako...
...počinjemo shvaćati.
Nizozemski brodovi dovozili su
rijetku i vrijednu robu...
...iz novih svjetova koje su
posjećivali.
Naše Voyager letjelice...
...vraćaju rijetke i vrijedne
informacije...
...u računalna pristaništa na ovoj
strani obale svemirskog mora.
Ovdje se podaci pohranjuju, poboljša-
vaju, procesuiraju i vrednuju.
Od ovih informacija, rodit će se
mape stranih svjetova.
U ovim električnim skladištima
nalaze se deseci tisuća slika...
...prethodno nepoznatih svjetova.
Kako nam dolazi slika iz
vanjskog dijela Sunčevog sustava?
Sunčevo svjetlo obasjava Europu,
te se odbija natrag u svemir...
...gdje nešto svjetla
udara u fosfor...
...Voyagerovih TV kamera, te
stvaraju sliku.
Slika se prebacuje radio vezom
s ogromne udaljenosti...
...od pola milijarde kilometara...
...do radijskih teleskopa na Zemlji.
Recimo kao ovaj u Australiji.
Teleskopi tada prenose
informacije...
...preko komunikacijskih satelita
u zemljinoj orbiti...
...do južne Kalifornije.
Tamo se prenosi dalje putem kompleta
mikrovalnih relejnih tornjeva...
...do računala u laboratoriji
za mlazni pogon...
...i tamo se obrađuje.
Fotografija je poput
novinskih telegrafskih slika...
...sastavljena od milijuna pojedinačnih
točki različitih nijansi sive...
...tako preciznih i blizu jedna
drugoj da se na udaljenosti...
...sastavne točke ne vide.
Vidimo samo njihov ukupni učinak.
Informacije govore
koliko svjetlija ili tamnija...
...svaka točka treba biti.
Nakon obrade, točke se pohranjuju
na magnetni disk...
...nešto poput fonografske ploče.
Do sada, ima preko 11000 fotografija
u našoj knjižnici...
...od Voyagera2.
Konačno, krajnji proizvod
ovog izvanrednog kompleta...
...veza i releja...
...je čvrsti primjerak koji
izlazi iz ovog stroja pokazujući...
...u ovom slučaju, čudesa Europe...
...koji su snimljeni po prvi put
u ljudskoj povijesti, upravo danas.
To je apsolutno zapanjujuće.
Voyager 1 je snimio izvrsne fotografije
ostala tri mjeseca...
...galileanske satelite Jupitera.
ali ne i Europe.
Ostavljeno je Voyageru2 da danas...
...snimi prve bliske fotografije
Europe...
...gdje vidimo stvari od samo
par kilometara poprečno.
Na prvi pogled, izgleda kao da
se sastoji isključivo od...
...mreže kanala, koju je
Lowell zamišljao da postoji Marsu.
Vidimo zapanjujuću, zamršenu mrežu
isprekrižanih...
...ravnih i zakrivljenih linija.
Jesu li ove ravne linije grebeni?
Jesu li to ovo korita?
Je li povezano s tektonskim pločama
na Zemlji?
Kakvo to svjetlo baca na ostale
satelite Jovianskog sustava?
U ovom trenutku ova razmetljiva
tehnologija...
...proizvela je nešto
začuđujuće.
Ali ostaje na...
...ograničenjima i pameti
druge naprave...
...ljudskog mozga, da to shvati.
Na sreću, imamo puno fotografija
koje nam mogu pomoći.
Što je s Geneovom idejom o
gejzirima kroz korita?
Gejziri kroz korita?
Treba ti mehanizam
da bi to pogonio.
Larry Soderblom, tim za obradu
slika i modela.
Bila je nedavno ideja da bi možda
trebali imati...
...model poput šampanjske boce.
I to je...
Zapečatite koru i imate tekućinu
ispod te črvste kore.
Imate li tada stanje koje
je eksplozivno vrenje?
Lonnie Lane, vođa znanstvenog
projekta.
U nekim fotografijama je dovoljna
rezolucija da...
...ne vidite ništa kako se
širi bočno.
Imamo li fotografije u
visokoj rezoluciji?
-Tu je bila.
-Evo je.
Pogledat ćemo reljef
i ako ćemo vidjeti...
...poznate stvari...
Tjednima nakon što smo primili
fotografije s Europe...
...još uvijek raspravljamo o
njima.
Kao da smo zamalo došli do...
Pogledajte ove nakupine.
Umalo smo dobili rezoluciju
potrebnu da se vide krateri.
Krateri koji bi postojali neodređeno
puno vremena na ovako tankoj kori.
Osim ovih mreža...
...postoji komplet vrlo sitnih
točkica, oznaka...
...uglavnom na šarenom terenu.
Poput ovih frajera tu.
Misliš li da su ovo...
...mjesta isparavanja, grotla,
ispušni sulfati?
Ne znam, ali daj da ti pokažem
nešto što sam upravo pronašao.
Vidi ovdje.
Nestalo je...
Vidiš središnji vrh?
Vidiš ovu malu rupu?
Mislim da je to udarni krater.
Pogledaj središnji vrh.
Skoro nema udarnih kratera.
Čekaj, upravo smo pronašli jedan.
Skoro ih nema.
Stoga, pronalazak jednog koji je
navodno izuzetak...
...možda i nije izuzetak nego
nešto drugo.
Možda, ali pitao si o ovim malim
rupama za koje ne znamo što su.
Veliki krateri nestaju nekom
reološkom deformacijom...
...a mali ostaju ali su nam
izvan opsega razlučivosti.
To je zato jer zauzimaju jednu
desetinu dubine krute kore.
Pa, možda.
Računalna obrada fotografija
je otkrila...
...nekoliko značajki na Europi
koje izgledaju poput udarnih kratera.
Ali nešto je...
...obrisalo velike kratere.
Računalna obrada je također
odigrala veliku ulogu...
...u zadivljujućem Voyagerovom
otkriću na mjesecu do Europe...
...svijetu nazvanom Io.
Čak se i sa Zemlje može vidjeti
da Io ima čudne boje.
Znali smo da se nekako sumpor
uklonio s njegove površine...
...i izbacio u veliku krafnu plina
koja orbitira oko Jupitera.
Onda je Voyager 1 dojedrio blizu Ia.
Na Iu se nalazi par mjesta koja
izgledaju poput usta vulkana...
...ali teško je biti siguran.
Onda je Linda Morabito, članica
Voyagerovog navigacijskog tima...
...upotrijebila računalo kako
bi pojačala rub Ia...
...u namjeri da naglasi zvijezde
iza njega.
4 dana nakon što je Voyager 1
došao do Jupitera...
...gledala sam u optički
navigacijski okvir.
Kod pojačavanja ovog određenog kvadranta
postalo mi je vrlo očita...
...anomalija u obliku polumjeseca...
...u gornjem lijevom kutu,
kod ivice Ia.
Što je to?
Perjanica je bila točno u
poziciji...
...jednog od naslućivanih
vulkana.
Tada smo shvatili da gledamo...
...u vulkansku perjanicu i, u stvari,
vulkansku erupciju.
Voyager je otkrio prvi aktivni vulkan
izvan Zemlje.
Saznali smo da Io ima
puno vulkana.
Postoji najmanje devet povremeno
aktivnih vulkana...
...i stotine, možda tisuće,
neaktivnih.
Vrhovi mogu u potpunosti izbaciti
sumpor i druge atome s Ia...
...i dodati ih sumpornim oblacima
koji okružuju Jupiter.
Rijeke rastaljenog sumpora teku
niz obronke vulkanskih planina...
...i vjerojatno su uzrok Iovih
osebujnih boja.
Vulkani možda tapkaju po nekom golemom
podzemnom oceanu tekućeg sumpora...
...ispod površine koja je stara
jedva nekih par tisuća godina.
Za sad, u našim putovanjima po
vanjskom dijelu Sunčevog sustava...
...mi ljudi smo ostali kod kuće...
...a poslali smo računala i robote
da istražuju u naše ime.
Jednom, možda, ići ćemo sami.
No recimo da...
...poput onih nizozemskih kapetana
iz 17-og stoljeća...
...računalo na Voyageru može
voditi brodski dnevnik.
Taj bi dnevnik, kombinacija događaja
Voyagera 1 i 2...
...možda mogao biti napisan ovako:
1. dan: poslije puno brige oko
opskrbe i instrumenata...
...uspješno smo uzletjeli s
Cape Canaverala na naš dugački put...
...prema planetama i zvijezdama.
13. dan: snimili smo prve fotografije
Zemlje i Mjeseca...
...kao zajedničkih svjetova u Svemiru.
Lijep par.
170. dan: problem kod razvijanja
podloge...
...koja drži znanstvenu platformu
za skeniranje.
Ako se problem ne riješi...
...nećemo moći snimiti većinu
fotografija.
207. dan: Riješen problem podloge, no
dogodio se kvar na glavnom radio predajniku.
Ako i zamjenski predajnik
zataji...
...nitko na Zemlji više ništa
neće čuti od nas.
215. dan:
prošli smo orbitu Marsa...
...i ušli u glavni asteroidni pojas.
570. dan: možemo vidjeti jasnije
detalje na Jupiteru...
...nego što je najveći teleskop
na Zemlji ikada zabilježio.
640. dan:
uzorci oblaka su osebujni i
prekrasni.
Nijedan slikar zatočen na
Zemlji...
...nije nikad zamišljao svijet
tako čudan i lijep.
Bijeli oblaci su od kristala
amonijaka, hladni i nalaze se visoko.
Ne znamo prirodu crveno-smeđih
oblaka.
Možda mrlje fosfora ili sumpora.
Moguće organske molekule one vrste
koje su dovele do početka života...
...na Zemlji, prije 4 milijarde godina.
A što je velika crvena točka?
To je ogroman vrtložni stupac
plina...
...koji seže visoko iznad
okolnih oblaka.
Tako je velik da bi u njega stalo
pola tuceta Zemlji.
Njegovo nas kretanje hipnotizira.
Neki misle da je crvena točka
velika vrteća oluja...
...stara možda i milijun godina.
650. dan: Susret.
Dan čudesa.
Brod manevrira kako bismo mogli
snimiti fotografije...
...prstenastog bazena na Kalistu.
Snimke zapanjujuće nanizane
površine Ganimeda.
Bliski prolazak pored Europe.
I pogled na vulkanski Io.
Uspješno smo savladali varljiv
radijacijski pojas...
...te prošli ravan prstena.
Gledajući unatrag, divimo se
prstenovima...
...i gledamo kako se Sunce
pomalja iza divovskog planeta.
Idemo dalje u našoj misiji istraživanja
vanjskog Sunčevog sustava.
10000 godina od danas...
...Voyager će zaroniti naprijed
prema zvijezdama.
Napravili smo brodove
koji plove svemirskim morem.
Putujemo pored Jupitera...
...750 milijuna kilometara
od Sunca...
...Saturna, milijardu i pol kilometara,
Urana, tri milijarde...
...i Neptuna, četiri i pol milijarde
kilometara dalekom.
U našem brodu misli...
...ponavljamo rutu dvije
letjelice Voyager...
...na njihovim putovanjima prema
Saturnu, i dalje.
Saturn je prvi put uočen kroz
Galileov teleskop.
Njegove prstenove prvi
shvatio Huygens.
Ali tek sad počinjemo prodirati
dublje u njegove tajne.
Saturn je drugi najveći planet
Sunčevog sustava.
Poput Jupitera, prekriven je oblacima,
i rotira se cijeli svakih 10 sati.
Ima slabije magnetno polje,
slabiji radijacijski pojas...
...i veliki, veličanstveni...
...izvanredan sustav prstenova.
Prstenovi se sastoje od milijardi
malih mjeseca...
...od kojih svaki kruži oko Saturna
u svojoj vlastitoj orbiti.
Najveća pukotina među prstenovima
zove se Cassinijeva pukotina...
...po Huygensovom kolegi koji ju
je prvi otkrio.
Postoji još puno pukotina...
...od kojih je svaka nastala od
periodičnog gravitacijskog trzaja...
...većih vanjskih mjeseca.
Odmah ispod ravni prstenova...
...vidimo nebo puno mjeseci.
Unutar prstenova, postaju vidljivi
pojedinačni mjeseci.
To su orbitirajući komadi
snijega i leda...
...svaki možda metra širine.
U mlađim dijelovima prstenovih sustava
nije još bilo dovoljno vremena...
...za sudare koji bi zaoblili
rubove ovih fragmenata...
...Saturnovih snježnih gruda.
Daleko od prstenova, okupan
u svojoj crvenoj svjetlosti...
...susrećemo Saturnov neizmjeran,
oblacima prekriven mjesec...
...Titan.
Ima atmosferu gušću od Marsa...
...i gust sloj crvenih oblaka...
...koji su vjerojatno sastavljeni
od kompleksnih organskih molekula...
...nastalih od Sunčeva ultraljubičastog
svjetla i drugih energijskih izvora...
...iz zraka bogatog metanom.
Nijedan se brod sa Zemlje nije nikad
probio kroz ove oblake...
...i pogledao izbliza
površinu ovog izazovnog svijeta.
Izgleda vjerojatno da je površina
prekrivena, okorjela...
...organskim molekulama
koje kiše s neba.
Možda ima vulkana i doline leda...
...i, ipak samo možda...
...skriveni na toplim mjestima,
neki vrlo drukčiji oblici života.
Blizu ledenih litica Titana...
...kroz rijetke pukotine u oblacima
organskih molekula...
...možemo vidjeti kako se nazire
lijep, prstenasti planet, Saturn.
To je pogled koji će još uvijek
cijeniti u stoljećima pred nama...
...naši preci; oni će ga
poznavati vrlo dobro.
Baš kako mi poznajemo...
...Hudsonov zaljev i Barencovo more...
...Indoneziju i Australiju i
New York.
Prisjećat će se vremena kada je letjelica
Voyager prvi put ugledala Titan...
...na svojim epskim putovanjima
pored divovskih planeta...
...i izvan Sunčevog sustava...
...prema velikom crnilu između
zvijezda.
ODkad je Kosmos prvi put
prikazan...
...letjelice Voyager su istražile
sustave planeta...
...Saturna, Urana, i Neptuna...
i prošle su pored najudaljenijih plane-
ta sustava na svom putu ka zvijezdama.
Unijeli smo okus tih susreta
u naše brodske dnevnike.
No s obradom slika...
...bili smo u mogućnosti rekonstruirati
zapanjujuće filmove...
...nekih od tih svjetova.
Ovdje je, na primjer, Jupiter,
sa svojom velikom crvenom točkom.
Vulkanski Io, koje se vrti pred
našim očima.
Ledeni Enkelad, maleni Saturnov mjesec,
na kojem su se, nekako...
...otopili krateri.
I Uranova Miranda.
Strogi, plavi Neptun.
Ili recimo Titan,
ogromni Saturnov mjesec.
Uzeli smo dušik i metan iz
njegove atmosfere...
...ozračili ih u laboratoriju s
istom vrstom elektrona koji...
...zrače Titan sa Saturnovog
megnetnog polja...
...i dobili smo ovu građu...
...koja odgovara, skoro savršeno,
promatranim svojstvima Titanove izmaglice.
Što je to?
To je spoj kompleksnih
organskih molekula.
Dodate malo vode i, između ostalih
stvari, dobijete...
...amino kiseline,
gradivne blokove proteina.
Znači početni materijal života...
...kiši s neba Titana, poput
mané s nebesa.
Ne mogu dočekati da nam misija
Cassini...
...pošalje ulaznu sondu kroz
organsku izmaglicu Titana...
...na njegovu tajanstvenu površinu.
Letjelica Voyager žuri pored
planeta prema zvijezdama...
...još uvijek šaljući podatke.
Kada je napustio dio s planetama
Sunčevog sustava...
...Voyager 1 se okrenuo nazad...
...kako bi snimio posljednje portrete
planeta Sunčevog sustava.
...i jedna od njih bila
je fotografija Zemlje.
Malena plava točka, postavljena u
Sunčevoj zraci.
Evo je ovdje.
To je ono gdje živimo. To je dom.
Mi ljudi smo jedna vrsta, i ovo
je naš svijet.
Naša je odgovornost njegovo
njegovanje.
Od svih svjetova u našem Sunčevom sustavu
jedini, koliko do sada znamo...
...kojeg krasi život.
 
