
Bulgarian: 
Повечето органични съединения
нямат никакъв цвят.
Пример за това е етенът или етиленът.
Етенът има два въглерода,
като всеки от тях е sp2-хибридизиран.
Всеки от тези въглероди има
р-орбитала.
Има общо две р-орбитали,
или две атомни орбитали.
Тези две атомни орбитали 
ще се рекомбинират,
за да се получат две 
молекулни орбитали (МО).
Така имаме една свързваща МО
и една антисвързваща МО.
Свързващата молекулна орбитала
има по-ниска енергия.
Това е свързващата МО,
тук долу.
Антисвързващата МО има
по-висока енергия, така че
това е антисвързващата МО.
Етенът има два пи-електрона.
Ще оцветя тези пи-електрони
в цикламено.
Тези два пи-електрона са
на свързващата МО.
Значи тази орбитала е заета.
Можем да я наречем

English: 
- [Voiceover] Most organic molecules
don't have any color at all.
An example of that would
be ethene, or ethylene.
Ethene has two carbons,
and each of those carbons
is sp2 hybridized.
So, each of those carbons has a p orbital.
We have a total of two p orbitals,
or two atomic orbitals.
Those two atomic orbitals
are going to recombine
to form two molecular orbitals.
So, one bonding molecular orbital,
and one antibonding molecular orbital.
The bonding molecular orbital
has a lower energy.
This represents the
bonding molecular orbital, down here.
The antibonding molecular orbital
is higher in energy, so this is the
antibonding molecular orbital.
Ethene has two pi electrons.
Let me highlight those two pi
electrons in magenta, here.
Those two pi electrons go
into the bonding molecular orbital.
So, that orbital is occupied.
We could also call this orbital the

Czech: 
Většina organických molekul
je bezbarvá.
Příkladem může být
ethen neboli ethylen.
Ethen má dva uhlíky.
Každý z nich má
hybridizaci sp².
Takže každý z těchto
uhlíků má p-orbital.
Celkově tu máme dva p-orbitaly
nebo také dva atomové orbitaly.
Z těchto dvou atomových orbitalů
vzniknou dva molekulové orbitaly.
Vznikne jeden vazebný a jeden
nevazebný molekulový orbital.
Vazebný molekulový orbital
má nižší energii.
Tady dole je vazebný
molekulový orbital.
Antivazebný molekulový
orbital má vyšší energii.
Tohle je antivazebný
molekulový orbital.
Ethen má dva
pí elektrony.
Tyto dva pí elektrony
zvýrazním fialově.
Tyto dva pí elektrony obsadí 
vazebný molekulový orbital.
Takže tento orbital
je obsazený.

English: 
highest-occupied molecular
orbital, or the HOMO.
This would be the lowest,
unoccupied molecular orbital, or the LUMO.
There's a difference in energy
between the HOMO and the LUMO.
That difference in
energy is very important
because that difference in energy
corresponds to a wavelength of light.
Energy is equal to Planck's constant,
times the speed of light,
divided by the wavelength.
So, energy ...
Energy and wavelength
are inversely proportional to each other.
A certain amount of energy
corresponds to a certain
wavelength of light.
This energy difference ...
This energy difference
between the HOMO and the LUMO,
corresponds to a certain
wavelength of light.
That wavelength of light turns out to be
approximately 171 nanometers.
When ethene absorbs light,
at a wavelength of 171 nanometers,
that corresponds to the
proper amount of energy
between the HOMO and the LUMO.

Bulgarian: 
най-високата свързваща МО,
или НОМО (абр. на англ.).
Това ще бъде най-ниската
незаета МО или LUMO.
Има разлика в енергиите 
на НОМО и LUMO.
Тази разлика в енергията е 
много важна, защото тя
кореспондира на дължина 
на вълната на светлината.
Енергията е равна на 
константата на Планк
по скоростта на светлината,
делено на дължината на вълната.
Така, енергията...
Енергията и дължината на вълната
са обратнопропорционални помежду си.
Определено количество енергия
съответства на определена 
дължина на вълната на светлината.
Тази разлика в енергиите
между НОМО и LUMO
съответства на определена
дължина на вълната на светлината.
Тази дължина на вълната се оказва
приблизително 171 нанометра.
Когато етенът абсорбира светлина,
при дължина на вълната 
171 нанометра,
това съответства на точното 
количество енергия
между НОМО и LUMO.

Czech: 
Také můžeme říct, že tohle je nejvyšší
obsazený orbital, neboli HOMO.
Tohle je pak nejnižší neobsazený
molekulový orbital neboli LUMO.
Mezi HOMO a LUMO 
je tento energetický rozdíl.
Tento rozdíl je velmi důležitý,
neboť odpovídá určité vlnové délce světla.
Energie se rovná Planckově konstantě krát 
rychlost světla děleno vlnovou délkou.
Takže energie a vlnová délka
jsou nepřímo úměrné.
Takže určité množství energie
odpovídá určité vlnové délce světla.
Tento rozdíl energie mezi HOMO
a LUMO odpovídá určité vlnové délce.
Ta vlnová délka je asi 171 nm.
Když ethen absorbuje světlo
o vlnové délce 171 nm,
tak to odpovídá rozdílu energií
mezi HOMO a LUMO.

Czech: 
To je dostatek energie
pro jeden z těchto elektronů,
aby přeskočil z HOMO do LUMO v rámci 
přechodu z orbitalu pí do pí s hvězdičkou.
Přechodu
z orbitalu pí do pí s hvězdičkou
už jsme se věnovali v prvním videu
zaměřeném na UV/Vis spektroskopii.
Určitě se na to video
podívejte před tímto.
To je to,
co vidíme u ethenu.
Absorbuje světlo
o vlnové délce 171 nm.
Teď se pojďme podívat na 1,3-butadien,
který má čtyři uhlíky.
Každý z těchto uhlíků
má hybridizaci sp².
Takže každý z nich
má p-orbital.
Máme tu čtyři p-orbitaly,
takže čtyři atomové orbitaly,
ze kterých vzniknou čtyři
molekulové orbitaly.
Dva vazebné
a dva antivazebné.
Dva vazebné orbitaly mají nižší energii
než dva antivazebné orbitaly.
Máme tu celkem
čtyři pí elektrony.
Tady jsou dva pí elektrony
a tady jsou další dva,
takže celkem
čtyři pí elektrony.

Bulgarian: 
Тази енергия е достатъчна за
един от тези пи-електрони
да прескочи от НОМО до LUMO
в този пи-пи* преход.
Говорихме доста за 
преходите пи-пи*
в предишното видео за
UV/Vis спректроскопите.
Задължително гледай предишното
видео преди да гледаш това.
Ето това се случва с етена.
Той абсорбира светлина с
дължина на вълната 171 нанометра.
Сега да разгледаме 1,3-дибутадиена,
който има четири въглеродни атома.
Всеки от тези четири въглерода
е sp2-хибридизиран.
Така че всеки от тези въглероди
има р-орбитала.
Имаме четири р-орбитали,
атомни орбитали, които
се рекомбинират и образуват
четири молекулни орбитали –
две свързващи и две
антисвързващи.
Двете свързващи МО имат
по-ниска енергия от
двете антисвързващи МО.
Имаме общо четири пи-електрона,
четири ...
Това са два пи-електрона
и това са другите два,
общо четири пи-електрона.

English: 
That's enough energy for
one of those pi electrons
to jump from the HOMO to the LUMO
in a pi-to-pi star transition.
We talked a lot about
pi-to-pi star transitions
in the first video, on
UV/Vis spectroscopies.
So, make sure to watch that video
before you watch this one.
That's the idea of what's
happening with ethene.
It absorbs light at a
wavelength of 171 nanometers.
Let's move on, to 1,3-Butadiene,
which has four carbons.
Each one of those carbons
is sp2 hybridized.
So, each one of those
carbons has a p orbital.
We have four p orbitals,
four atomic orbitals,
which would recombine to form
four molecular orbitals,
two bonding, and two antibonding.
The two bonding molecular orbitals
are lower in energy than the two
antibonding molecular orbitas.
We have a total of four pi
electrons, four butadienes ...
Here's two pi electrons,
and here are the other two,
so four pi electrons.
Those pi electrons occupy the two

English: 
bonding molecular orbitals.
Next, our job is to find
the highest-occupied molecular orbital ...
That's this one ...
And the lowest unoccupied
molecular orbital.
That's this one.
The energy difference
between the HOMO and the LUMO
is what we're thinking about, here.
Notice, that this energy difference ...
This difference in energy is smaller
than the difference in energy
in the previous example.
So, if you think about the equation
that relates energy and wavelength ...
If you decrease the energy ...
Since they're inversely
proportional to each other,
you must increase the wavelength.
So, we must have a higher
wavelength than before.
Instead of 171 nanometers,
1,3-Butadiene is going to absorb light
at approximately a
wavelength of 217 nanometers.
Finally, let's look at 1,3,5-hexatriene.
If I look at the pi electrons,
we have two, four, and six pi electrons.
Those six pi electrons fill the three
bonding molecular orbitals.

Czech: 
Tyto pí elektrony se nachází
ve vazebných molekulových orbitalech.
Teď zkusíme najít nejvyšší 
obsazený molekulový orbital.
Je to tento.
A nejnižší neobsazený
molekulový orbital máme tady.
Takže tohle je rozdíl energií
mezi HOMO a LUMO.
Všimněte si,
že tento energetický rozdíl je menší
než tady v předchozím příkladě.
Takže když si vzpomeneme na vztah
mezi energií a vlnovou délkou...
Energie a vlnová délka
jsou nepřímo úměrné.
Pokud se sníží energetický rozdíl,
tak se musí zvýšit vlnový délka.
Takže vlnová délka bude delší
než v předchozím případě.
Místo 170 nm bude 1,3-butadien bude
absorbovat světlo o vlnové délce 217 nm.
Nakonec se podívejme
na 1,3,5-hexatrien.
Spočítejme si pí elektrony.
Máme tu dva, čtyři,
šest pí elektronů.
Těchto šest pí elektronů obsadí
tři vazebné molekulové orbitaly.

Bulgarian: 
Тези пи-електрони заемат две
свързващи молекулни орбитали.
Сега това трябва да намерим
най-високата заета МО...
Това е ето тази.
Най-ниската незаета МО 
е ето тази.
Разликата в енергията
между НОМО и LUMO
е това, което ни интересува.
Забележи, че разликата
в енергията...
Тази енергийна разлика е по-малка
от разликата в енергиите
в предишния пример.
Ако си спомниш формулата,
която свързва
енергията и дължината на вълната...
Ако намалее енергията...
Тъй като те са обратно
пропорционални едно на друго,
ще се увеличи
дължината на вълната.
Трябва да имаме по-висока
дължина на вълната от преди.
Вместо 171 нанометра,
1,3-бутадиена ще абсорбира светлина
с приблизителна дължина
на вълната 217 нанометра.
Накрая да разгледаме 1,3,5-хексатриена.
Ако разгледаме пи-електроните,
имаме два, четири,
 шест пи-електрона.
Тези шест пи-електрона запълват
трите свързващи МО.

English: 
Next, we find the highest-occupied
molecular orbital,
and the lowest unoccupied
molecular orbital,
and look at the energy
difference between them.
Notice the energy difference
has gotten even smaller.
If we, once again, decrease the energy,
we increase the wavelength
of light that's absorbed.
The wavelength of light
must be even higher than this.
It goes up to approximately
258 nanometers.
So, hexatriene absorbs light
at approximately 258 nanometers.
That's still in the UV region
of the electromagnetic spectrum.
So, hexatriene doesn't have a color.
In order for something to have a color,
it has to absorb light
in the visible region.
That is only accomplished
by thinking about conjugation.
Here, we have hexatriene,
which is conjugated.
Double-bond, single-bond,
double-bond, single-bond, double-bond.
But, it's still absorbing
light in the UV region.
Imagine a molecule that has
much more conjugation than hexatriene.
Increased conjugation means

Czech: 
V dalším kroku určíme nejvyšší
obsazený molekulový orbital
a také nejnižší neobsazený
molekulový orbital.
Podíváme se na jejich
energetický rozdíl.
Všimněte si,
že rozdíl energií se opět zmenšil.
Pokud došlo k poklesu
energetického rozdílu,
tak se zvýšila vlnová délka
absorbovaného světla.
Vlnová délka absorbovaného světla
musí tedy být delší, než je tato.
Bude rovna zhruba 258 nm.
Takže hexatrien absorbuje světlo
o vlnové délce zhruba 258 nm.
To je stále v ultrafialové oblasti
spektra elektromagnetického záření.
Takže hexatrien
je také bezbarvý.
Aby byla sloučenina barevná, musí
absorbovat světlo ve viditelné oblasti.
Toho se dá dosáhnout
pomocí konjugovaných vazeb.
Tady tento hexadien
má konjugované vazby.
Střídají se dvojná vazba, jednoduchá,
dvojná, jednoduchá a dvojná vazba.
Ale stále absorbuje
světlo pouze z UV oblasti.
Představte si tedy molekulu,
která má mnohem více
konjugovaných vazeb než hexatrien.
Více konjugovaných vazeb
vede k prodloužení

Bulgarian: 
После намираме 
най-високата заета МО
и най-ниската незаета МО.
Разглеждаме разликата
в енергията между тях.
Обърни внимание, че разликата
в енергиите е още по-малка.
Ако още веднъж намалим енергията,
се увеличава дължината
на вълната, която се абсорбира.
Дължината на вълната на светлината
ще бъде даже още по-висока.
Тя достига до приблизително
258 нанометра.
Хексатриенът абсорбира светлина
с приблизително 258 нанометра.
Това все още е в UV-областта
на електромагнития спектър.
Затова хексатриенът няма цвят.
За да има цвят нещо, то трябва
да абсорбира светлина
във видимата област.
Това се постига само когато
имаме спрежение.
Тук имаме хаксатриен,  в който
има спрежение.
Двойна връзка, единична връзка,
двойна връзка, единична връзка,
двойна връзка.
Но то все още абсорбира светлина
в UV-областта.
Представи си такава молекула,
която има още по-голямо
спрежение от хексатриена.
Увеличеното спрежение означава,

English: 
an increased wavelength
of light that's absorbed.
Notice our trend, here.
As we increase in the
amount of conjugation,
we increase the wavelength
of light that's absorbed.
If we have an
extensively-conjugated molecule,
we could absorb light at
an even higher wavelength.
If we get past approximately
400 nanometers,
we're into the visible region.
Those molecules should have color.
That's the idea.
Extensive conjugation leads to color.
Let's look at beta-Carotene,
which is what we talked
about in the previous video.
We say that beta-Carotene is orange.
So, we have an orange molecule, here.
Once again, the key is conjugation.
Look how conjugated beta-Carotene is.
Look at all the alternating
single, and double, bonds.
The extensive conjugation
means that this molecule can absorb light
at a longer wavelength.
It absorbs light in the visible region
of the electromagnetic spectrum.
Beta-Carotene absorbs blue light,
and reflects orange, which is why we said

Bulgarian: 
че се абсорбира светлина
с по-голяма дължина на вълната.
Забележи тенденцията тук.
Когато увеличаваме степента
на спрежение,
увеличаваме дължината на
вълната на абсорбираната светлина.
Ако имаме изключително спрегнато
съединение,
то ще абсорбира светлина с даже 
още по-голяма дължина на вълната.
Когато преминем 400 нанометра,
което е във видимата област.
Тези вещества имат цвят.
Това е идеята.
Голямото спрежение
води до поява на цвят.
Да разгледаме бета-каротена,
за който говорихме в
предишното видео.
Знаем, че бета-каротенът
е оранжев.
Значи имаме оранжево
съединение.
Основното е спрежението.
Да видим колко спрегнат
е бета-каротенът.
Да видим всички единични
и двойни връзки.
Изключителното спрежение
означава, че тази молекула
може да абсорбира светлина
с по-дълга дължина
на вълната.
Тя абсорбира светлина във
видимата област
на електромагнитния спектър.
Бета-каротенът абсорбира светлина,
като отразява оранжево, 
ето защо казваме,

Czech: 
vlnové délky
absorbovaného světla.
Všimněte si toho tady.
Zvýšením počtu
konjugovaných vazeb
došlo k prodloužení vlnové délky
absorbovaného světla.
Pokud budeme mít systém
s velkým množstvím konjugovaných vazeb,
tak dojde k absorpci ještě
vyšších vlnových délek.
Pokud se dostaneme přes zhruba 400 nm,
tak už to bude ve viditelné oblasti.
Taková molekula by se nám
již měla jevit jako barevná.
Takhle by to mělo být.
Mnoho konjugovaných vazeb
vede k barevnosti molekul.
Podívejme se
na betakaroten,
o kterém jsem se již
zmínil v předchozím videu.
Betakaroten je oranžový.
Takže tady máme
oranžovou molekulu.
Řekli jsme si, že za barevností
stojí konjugované vazby.
Podívejme se na konjugovaný
systém betakarotenu.
Prozkoumejme všechny ty střídající se
jednoduché a dvojné vazby.
Velké množství konjugovaných
vazeb znamená,
že molekula může absorbovat
světlo o delších vlnových délkách.
Absorbuje světla ve viditelné oblasti
elektromagnetického spektra.
Betakaroten absorbuje modré
světlo a odráží oranžové.

Bulgarian: 
че морковите и това съединение
е оранжево.
Тук трябва да заподозрем
спрежението.
Сега да видим още един пример –
фенолфталеина.
Фенолфталеинът е вероятно
най-известният
киселинно-основен индикатор.
Ако си правил лабораторни 
упражнения по обща химия,
то съм сигурен, че си
ползвал/а фенолфталеин
като индикатор при
киселинно-основно титруване.
Знаеш, че при ниско рН
в кисела среда
фенолфталеинът е безцветен.
Но ако добавиш основа...
Сега добавяме основа.
Увеличава се рН и се появява
розов или цикламен цвят.
Да видим защо се случва това.
Нека първо да добавим
натриев хидроксид.
Добавяме натриев хидроксид.
Това е хидроксидният анион.
Ще напиша още един 
хидроксиден анион.
Значи тук имаме отрицателен
заряд –1 при кислорода.
Хидроксидният анион действа
като основа.
Той ще вземе този протон,
при което можем да вземем
тези електрони и да ги преместим тук.

Czech: 
Z tohoto důvodu tato molekula
a také mrkev, která ji obsahuje,
se jeví jako oranžové.
Je za tím konjugace.
Pojďme se podívat ještě na jeden příklad,
a to na fenolftalein.
Fenolftalein je asi nejznámějším
indikátorem při acidobazických reakcích.
Pokud jste absolvovali laboratorní
cvičení z obecné chemie,
tak jste určitě používali fenolftalein
jako indikátor při acidobazické titraci.
Tak víte, že při nízkém pH, tedy v kyselém
prostředí, je fenolftalein bezbarvý.
Ale když přidáme zásadu,
dojde ke zvýšení pH.
Při zvýšení pH se objeví
růžové nebo fialové zbarvení.
Pojďme si vysvětlit,
proč tomu tak je.
Nejprve přidáme
hydroxid sodný.
Tady je hydroxidový anion.
Sem nakreslím další
hydroxidový anion.
Tento kyslík má záporný
náboj minus jedna.
Hydroxidový anion
se bude chovat jako zásada.
Vezme si tento proton.
Takže můžeme vzít tyto elektrony
a přesunout je sem.

English: 
carrots and the molecule
looks orange, here.
It's conjugation that
you have to think about.
Let's move on to one more example,
phenolphthalein.
All right, so, phenolphthalein is probably
the most famous acid-based indicator.
If you've taken a general chemistry lab,
I'm sure you've used phenolphthalein
as an indicator for your
acid-based titrations.
You know, at a low pH,
in an acidic environment,
phenolphthalein is colorless.
But, if you add base ...
Here, we'll talk about adding base, here.
You increase the pH,
you see a pink or magenta color.
Let's see if we can explain why.
First, let's add some sodium hydroxide.
Let me add some sodium hydroxide, here.
There's a hydroxide anion.
I'm drawing in another
hydroxide anion, here.
So, a negative-one charge on the oxygen.
Hydroxide anion is going
to function as a base.
It's going to take this proton,
which we could take these electrons,
and move them into here,

Czech: 
Tím dojde k přesunu
těchto elektronů sem.
Tyto elektrony se
posunou sem.
A tyto elektrony
přejdou na kyslík.
Další hydroxid si
přitáhne tento proton.
A tyto elektrony přejdou
na tento kyslík.
Pojďme se zaměřit
na tyto elektrony.
Fialové elektrony
se posunou sem.
Další elektrony označím modře,
ty se posunou sem.
Další elektrony budou zelené,
ty se posunou sem.
A máme tu ještě
červené elektrony,
které půjdou pryč,
a to na tento kyslík.
Takže kyslík bude mít
formální náboj minus jedna.
Pokud si hydroxidový anion
přitáhne tento proton,
tak tyto elektrony
přejdou na tento kyslík,
a ten bude mít formální
náboj minus jedna.
Tady se vytvoří ion.
Tento ion má růžovou
nebo fialovou barvu.

Bulgarian: 
Това изтласква тези електрони
ето тук.
Тези електрони идват тук,
тези електрони идват
 при кислорода.
Друг хидроксид ще вземе този протон,
а тези електрони отиват
накрая при кислорода тук.
Да проследим тези електрони.
Електроните в цикламено 
се преместват тук, ето така.
Ще използвам синьо за следващите.
Тези електрони в синьо
 се преместват тук.
Сега взимам зелено.
Тези електрони взелено идват ето тук.
Накрая тези електрони в червено
отиват при кислорода.
Този кислород придобива
отрицателен заряд –1.
Ако този хидроксиден анион 
вземе този протон,
тези електрони идват
при този кислород,
което дава на кислорода
отрицателен заряд –1.
Получаваме йон.
Този йон има розов
или цикламен цвят.

English: 
which pushes these electrons over to here.
These electrons move in, here,
and these electrons come
off, onto the oxygen.
The other hydroxide
would take this proton,
and these electrons would
end up on the oxygen, here.
So, let's follow those electrons.
Electrons in magenta move
into here, like that.
Let's use blue for the next one, here.
These electrons, in blue,
move into here.
Let's go for green.
These electrons, in green, move into here.
Then, finally, these electrons, in red,
move off onto this oxygen.
So, we give that oxygen
a negative-one of formal charge.
If this hydroxide anion takes this proton,
then these electrons
end up on this oxygen,
giving that oxygen a
negative-one formal charge.
We form an ion, here.
This ion has a pink, or
magenta, color to it.

English: 
If we look closely at it, we can see why.
Look at the conjugation that's present.
There's all kinds of alternating
single-, and double-bonds, right?
So, double bond, single bond,
double bond, single bond,
double bond, single bond,
double bond, single bond,
double bond, and so on.
Pretty much the entire ion is conjugated.
We have this extensive conjugation
which allows the ion to
absorb in the visible region.
That's why it appears to
be a pinkish color, here.
We could go back the other direction.
If we add some acid,
we could turn this back
into the colorless form
of phenolphthalein, here.
The reason why this is colorless
is because this carbon ...
Let me go in and highlight
this carbon, right here.
This carbon is sp3 hybridized.
It's sp3 hybridized.
Therefore, it doesn't have a p orbital.
We have a little bit of a conjugation
in the benzine rings.
We have these alternating
single- and double-bonds, here.
But, this conjugation is disrupted
when we get to the central carbon.

Czech: 
Pokud se na něj podíváme zblízka,
tak uvidíme proč.
Podívejte se na
tyto konjugované vazby.
Střídá se tu hodně
jednoduchých a dvojných vazeb.
Takže dvojná vazba, jednoduchá,
dvojná, jednoduchá a tak dále.
Dá se říci,
že celý anion je konjugovaný.
Je to velký
konjugovaný systém.
Díky tomu může anion
absorbovat světlo ve viditelné oblasti.
Proto tu má
růžovou barvu.
Můžeme se na to
také podívat z druhé strany.
Pokud přidáme kyselinu,
tak bude fenolftalein zase bezbarvý.
Důvodem, proč tomu tak je,
je tento uhlík.
Zvýrazním ho.
Tento uhlík má hybridizaci sp³.
Takže nemá p-orbital.
V benzenovém jádru
je také několik konjugovaných vazeb.
Střídají se tam
jednoduché a dvojné vazby.
Ale tyto konjugované vazby jsou
přerušeny na centrálním uhlíku.

Bulgarian: 
Ако се вгледаме внимателно,
ще видим защо.
Да видим спрежението.
Тук имаме редуващи се
единични и двойни връзки.
Двойна връзка, единична връзка,
двойна връзка, единична връзка,
двойна връзка, единична връзка,
двойна връзка, единична връзка,
двойна връзка, единична връзка.
Почти целият йон е спрегнат.
Имаме това изключително спрежение,
което позволява на този йон
да абсорбира във видимата област.
Ето затова виждаме този 
розов цвят тук.
Можем да отидем и в другата посока.
Добавяме киселина,
което отново връща 
безцветния вид на фенолфталеина.
Причината това да е безцветно,
е че този въглерод...
Ще оцветя този въглерод ето тук.
Този въглерод е sp3-хибридизиран.
Той е sp3-хибридизиран.
Следователно има р-орбитала.
Имаме известно спрежение
в този бензенов пръстен.
Имаме тези редуващи се
 единични и двойни връзки.
Но това спрежение прекъсва, 
когато стигнем до централния въглерод.

Czech: 
Konjugované vazby tedy
nejsou na celé molekule.
Není tu dost
konjugovaných vazeb,
a proto molekula neabsorbuje záření
ve viditelné oblasti spektra.
Takže se zdá
být bezbarvá.
Podívejme se na tento
uhlík napravo.
Označím ho červeně.
Tento uhlík má
hybridizaci sp².
Takže má p-orbital, který umožňuje
delokalizaci těchto elektronů.
Je tu hodně konjugovaných vazeb,
takže molekula bude barevná.
Snad vám tohle
video objasnilo,
proč jsou konjugované vazby důležité
pro barevnost molekuly.

English: 
So, we don't have the conjugation
throughout the entire molecule, here.
We don't have enough conjugation,
and so it doesn't absorb
in the visible spectrum.
That's why it appears to be colorless.
If we look at that carbon,
over here, on the right ...
Let's use red, here.
This carbon, right here ...
This carbon is sp2 hybridized.
So, it has a p orbital,
which allows delocalization
of these electrons.
We have extensive conjugation,
and so we get the color.
Hopefully, this just helps you understand
how important conjugation is for color.

Bulgarian: 
Тук нямаме спрежение в 
цялата молекула.
Нямаме достатъчна степен
на спрежение,
затова не абсорбира във
видимата област.
Затова изглежда безцветен.
Ако разгледаме този въглерод
ето тук отдясно...
Ще използвам червено.
Този въглерод тук...
Този въглерод е sp2-хибридизиран.
Той има р-орбитала, която
позволява делокализацията
на тези електрони.
Имаме голямо спрежение
и затова имаме цвят.
Надявам се, че това 
ти помогна да разбереш
колко важно е спрежението
за наличието на цвят.
