
Bulgarian: 
 
Знаем, че всеки химичен елемент
се определя
от броя на протоните в ядрото си.
Да вземем за пример калия.
Поглеждаме Менделеевата таблица.
Тук можеш да я видиш частично.
Забележи, че 
калият има 19 протона.
Можем да го запишем 
и по следния начин.
Информацията се повтаря.
Знаем, че  калият 
е атом с 19 протона.
Знаем и, че ако даден атом 
има 19 протона,
то той е калий.
Известно ни е, че не всички 
атоми на даден елемент
имат същия брой неутрони.
Когато говорим 
за един и същи елемент
с различен брой неутрони,
наричаме тези негови 
варианти изотопи.
Калият например може 
да съществува
под формата на атом 
с 20 неутрона.
Нарича се калий-39.
39 е масовото число на този атом
 и представлява
сборът на 19 протона 
и 20 неутрона.
Това е най-разпространеният 
изотоп на калия,

Czech: 
Víme, že chemické prvky
jsou určeny
počtem svých protonů.
Například draslík.
Podíváme se na 
periodickou tabulku prvků.
Mám tady část periodické tabulky.
Draslík má 19 protonů.
Zapisujeme to takto.
Je to tak trochu zbytečné.
Víme, že když je to draslík,
jeho atom má 19 protonů.
A víme, že pokud má
atom 19 protonů,
pak je to draslík.
Také víme, že ne všechny
atomy daného prvku
mají stejný počet neutronů.
A pokud mluvíme
o nějakém prvku,
ale s různými
počty neutronů,
říkáme jim izotopy toho prvku.
Tak například 
draslík existuje ve formě,
kdy má přesně 20 neutronů.
Tomu říkáme draslík-39.
Hmotnostní číslo 39
je součet
19 protonů a 20 neutronů.
Toto je nejběžnější
izotop draslíku.

English: 
We know that an
element is defined
by the number of protons it has.
For example, potassium.
We look at the periodic
table of elements.
And I have a snapshot of
it, of not the entire table
but part of it here.
Potassium has 19 protons.
And we could write it like this.
And this is a little
bit redundant.
We know that if it's potassium
that atom has 19 protons.
And we know if an
atom has 19 protons
it is going to be potassium.
Now, we also know that not all
of the atoms of a given element
have the same
number of neutrons.
And when we talk
about a given element,
but we have different
numbers of neutrons
we call them isotopes
of that element.
So for example,
potassium can come
in a form that has
exactly 20 neutrons.
And we call that potassium-39.
And 39, this mass
number, it's a count
of the 19 protons
plus 20 neutrons.
And this is actually the most
common isotope of potassium.

English: 
It accounts for, I'm
just rounding off,
93.3% of the potassium that
you would find on Earth.
Now, some of the other
isotopes of potassium.
You also have potassium--
and once again writing
the K and the 19 are a
little bit redundant--
you also have potassium-41.
So this would have 22 neutrons.
22 plus 19 is 41.
This accounts for about 6.7%
of the potassium on the planet.
And then you have a
very scarce isotope
of potassium called
potassium-40.
Potassium-40 clearly
has 21 neutrons.
And it's very, very,
very, very scarce.
It accounts for only 0.0117%
of all the potassium.
But this is also the
isotope of potassium
that's interesting to us
from the point of view
of dating old, old rock, and
especially old volcanic rock.
And as we'll see, when you
can date old volcanic rock

Bulgarian: 
като приблизително 
93,3% от калия,
съществуващ на Земята,
 е калий-39.
Сега ще разгледаме някои 
от другите изотопи на калия.
Както вече споменах,
няма смисъл 
да се пише и K, и 19.
Друг изотоп на калия 
е калий-41,
който съдържа 22 неутрона.
22 плюс 19 е равно на 41.
Този изотоп представлява около 
6,7% от калия на планетата.
Третият изотоп на калия 
е изключително рядък
и се нарича калий-40.
Очевидно съдържа 21 неутрона.
Изключително рядък изотоп.
Представлява само 0,0117% 
от калия на Земята.
Тъкмо този изотоп 
на калия обаче
е интересен от гледна точка
на датирането на праисторически 
скали, особено магмени скали.
Както ще видим след малко, 
датирането на древни магмени скали

Czech: 
Představuje přibližně tak
93,3% veškerého draslíku,
který najdeme na Zemi.
A jaké jsou další
izotopy draslíku?
Existuje také draslík -
a znovu ten zápis
K a 19, což je trochu zbytečné -
také existuje draslík-41.
Tento typ má 22 neutronů.
22 plus 19 je 41.
Představuje asi 6,7%
veškerého draslíku na planetě.
Pak existuje velmi 
vzácný izotop draslíku,
draslík-40.
Draslík-40 má samozřejmě 
21 neutronů.
A je velmi, velmi,
velmi vzácný.
představuje pouze 0,0117%
veškerého draslíku.
Ovšem tento izotop 
draslíku je také
pro nás zajímavý
pro účely datování
velmi starých hornin,
hlavně starých vyvřelých hornin.
A jak si ukážeme, pokud
umíme datovat vyvřelé horniny,

Bulgarian: 
позволява да бъдат датирани 
други типове скали
или вкаменелости, които 
може да са разположени
между магмените скали.
Периодът на полуразпад 
на калий-40
трае 1,25 милиарда години.
В сравнение с други методи 
за датиране
като например въглерод-14, 
датирането по калий-40
може да се приложи на находки, датиращи 
отпреди стотици хиляди, стотици милиони години.
На всеки 1,25 милиарда години,
което е периодът на полуразпад,
50% от наличния калий 
ще се е разпаднал.
11% от калия ще се е разпаднал 
на аргон-40.
Аргонът е ето тук.
Има 18 протона.
Ако калий-40 се разпада 
на аргон-40,
това означава, че е изгубил 
един протон,
но притежава същото 
масово число.
Един от протоните трябва някак 
да се е превърнал в неутрон

Czech: 
umožní nám to datovat
další druhy hornin,
nebo další fosílie,
ukryté mezi vrstvami
starých vyvřelých hornin.
Na draslíku-40 je tedy
velmi zajímavé,
že jeho poločas rozpadu
je 1,25 miliard let.
Má tedy tu výhodu,
na rozdíl od uhlíku-14,
že s ním lze datovat
opravdu velmi, velmi staré věci.
Každých 1,25 miliard let -
zapíšu to takto, 1,25 miliard let,
to je poločas rozpadu -
bude přeměněno 50 %
z jakéhokoli množství.
Z toho 11 % bude
přeměněno na argon-40.
Argon máme tady.
Má 18 protonů.
Přeměnu na argon-40
si představte tak,
že draslík přijde o jeden proton,
ale má stejné 
hmotnostní číslo.
Takže jeden proton se nějak
přeměnil na neutron.

English: 
it allows you to date
other types of rock
or other types of fossils
that might be sandwiched
in between old volcanic rock.
And so what's really interesting
about potassium-40 here
is that it has a half-life
of 1.25 billion years.
So the good thing about
that, as opposed to something
like carbon-14, it can
be used to date really,
really, really old things.
And every 1.25
billion years-- let
me write it like this,
that's its half-life--
so 50% of any given
sample will have decayed.
And 11% will have
decayed into argon-40.
So argon is right over here.
It has 18 protons.
So when you think about
it decaying into argon-40,
what you see is that
it lost a proton,
but it has the same mass number.
So one of the protons must of
somehow turned into a neutron.

Bulgarian: 
и хваща един от вътрешните 
електрони,
след което освобождава 
разни частици...е,
няма да се задълбочавам
 в квантовата физика зад този процес,
но резултатът е, че 11% от калия 
се превръща в аргон-40,
докато 89% от него 
се превръща в калций-40.
Ето тук се намира 
в периодичната система.
Калцият има 20 протона.
В първата ситуация 
един от неутроните
се превръща в протон.
Във втората ситуация 
един от протоните
се превръща в неутрон.
Нас ни интересува 
ето тази част.
От плейлиста с уроци по химия 
сигурно си спомняш,
че аргонът е благороден газ, 
тоест е инертен.
Когато бъде поставен 
във вещество
в течно състояние,
 той просто ще "изкипи".
Не се свързва с нищо, така че 
просто ще излети
в атмосферата.
Можеш да си представиш 
какво би се случило
по време на изригване на вулкан.
Ето тук ще нарисувам 
един вулкан.

Czech: 
Ve skutečnosti zachytí
jeden z vnitřních elektronů,
a pak vyzáří další částice,
nechci ale zabíhat
do kvantové fyziky,
ale tak se změní
na argon-40.
89 % se promění
na vápník-40.
V periodické tabulce
je vápník tady, má 20 protonů.
V tomto případě se jeden
z neutronů přemění na proton.
Tady se jeden proton
přemění na neutron.
Pro nás je velmi zajímavá
právě tato část.
Na argonu je totiž skvělé,
o tom jsme si trochu říkali
ve videích o chemii,
že je to vzácný plyn,
je nereaktivní.
Takže pokud se ocitne
v tekutém prostředí,
prostě z něj vybublá ven.
Na nic se neváže,
takže prostě probublá
ven do atmosféry.
Na tom všem je velmi zajímavé,
to si dokážete představit,
co se děje při sopečné erupci.
Nakreslím tady sopku.

English: 
And it actually captures
one of the inner electrons,
and then it emits
other things, and I
won't go into all the
quantum physics of it,
but it turns into argon-40.
And 89% turn into calcium-40.
And you see calcium on the
periodic table right over here
has 20 protons.
So this is a situation
where one of the neutrons
turns into a proton.
This is a situation
where one of the protons
turns into a neutron.
And what's really
interesting to us
is this part right over here.
Because what's cool about argon,
and we study this a little bit
in the chemistry playlist, it is
a noble gas, it is unreactive.
And so when it is embedded
in something that's
in a liquid state it'll
kind of just bubble out.
It's not bonded to
anything, and so it'll just
bubble out and just go
out into the atmosphere.
So what's interesting
about this whole situation
is you can imagine what happens
during a volcanic eruption.
Let me draw a volcano here.

Czech: 
Toto bude naše sopka.
A ta někdy v minulosti vybuchla.
Při výbuchu vytekla
všechna tato láva.
Ta láva obsahuje určité
množství draslíku-40.
Vlastně už také obsahuje
určité množství argonu-40.
Na argonu-40
je skvělé to,
že dokud je láva tekutá -
představme si tady tu lávu.
Je to masa částic,
tady jí máme.
A mezi těmi částicemi
bude i draslík-40.
Udělám ho barvou,
kterou tady ještě nemáme.
Nakreslím draslík-40
purpurovou.
Tady máme několik
draslíků-40.
Asi to přeháním.
Je to velmi vzácný izotop.
Ale pár částic 
draslíku-40 tu bude.

English: 
So let's say that
this is our volcano.
And it erupts at some
time in the past.
So it erupts, and you have
all of this lava flowing.
That lava will contain some
amount of potassium-40.
And actually, it'll
already contain
some amount of argon-40.
But what's neat
about argon-40 is
that while it's lava, while it's
in this liquid state-- so let's
imagine this lava
right over here.
It's a bunch of stuff
right over here.
I'll do the potassium-40.
And let me do it in a color
that I haven't used yet.
I'll do the
potassium-40 in magenta.
It'll have some
potassium-40 in it.
I'm maybe over doing it.
It's a very scarce isotope.
But it'll have some
potassium-40 in it.

Bulgarian: 
Да кажем, че това е 
нашият вулкан.
Той изригва в някакъв 
отминал момент.
При изригването му потича 
огромно количество лава.
Тя ще съдържа калий-40,
но също и аргон-40.
Интересното при аргон-40 е, че
докато лавата е течна...
представи си я ето тук...
всичко това ето тук...
и тя съдържа...
Ще направя калий-4
в различен цвят.
Калий-40 ще бъде в пурпурно.
И така, в лавата 
ще се съдържа калий-40.
Може би се престаравам
 с количеството.
Това е много рядък изотоп.
Но при всички положения 
ще съдържа калий-40.

English: 
And it might already have some
argon-40 in it just like that.
But argon-40 is a noble gas.
It's not going to bond anything.
And while this lava
is in a liquid state
it's going to be
able to bubble out.
It'll just float to the top.
It has no bonds.
And it'll just evaporate.
I shouldn't say evaporate.
It'll just bubble
out essentially,
because it's not
bonded to anything,
and it'll sort of just seep out
while we are in a liquid state.
And what's really
interesting about that
is that when you have
these volcanic eruptions,
and because this argon-40
is seeping out, by the time
this lava has hardened
into volcanic rock--
and I'll do that volcanic
rock in a different color.
By the time it has
hardened into volcanic rock
all of the argon-40
will be gone.
It won't be there anymore.
And so what's neat is, this
volcanic event, the fact
that this rock
has become liquid,
it kind of resets the
amount of argon-40 there.

Czech: 
A už tu může být
i pár částic argonu-40.
Ale argon-40 je vzácný plyn.
S ničím se nebude vázat.
A dokud je láva
v tekutém stavu
bude z ní probublávat ven.
Bude vzlínat nahoru.
Nevytváří vazby.
Prostě se vypaří.
Neměl bych říkat vypaří.
V podstatě vybublá,
protože se s ničím neváže,
tak nějak prosákne ven,
dokud je láva tekutá.
Na tom je zajímavé,
že po sopečné erupci,
a protože argon-40 uniká ven,
v době, kdy láva
ztuhla ve vyvřelou horninu -
udělám vyvřelou horninu
jinou barvou.
V době, kdy láva již
ztuhla ve vyvřelou horninu,
všechen argon-40
je už pryč.
Už tam žádný není.
Díky sopečným událostem
a tomu, že tyto horniny
byly tekuté,
se nám jaksi vynuloval
obsah argonu-40.

Bulgarian: 
Може вече да съдържа 
аргон-40,
но както казахме, 
аргонът е благороден газ
и няма да се свърже
 с нито един елемент.
Докато лавата 
е в течно състояние,
аргонът ще може да излети
на мехурчета.
Тъй като няма образувани връзки, 
просто ще се изпари.
"Изпари" не е точен термин.
Ще се образуват мехурчета
 и ще се освободи в атмосферата,
тъй като нищо не го задържа 
в лавата.
Ще се възползва от течното ѝ 
състояние и ще излезе навън.
Любопитен факт.
При вулканичните изригвания
аргонът напуска лавата, докато
тя се втвърдява и се превръща 
в магмена скала.
Магмената скала е 
в различен цвят.
Когато лавата се втвърди,
целият аргон-40 ще е изчезнал.
Това е интересно, защото
скалата е преминала 
в течно състояние
и по този начин
количеството на аргон-40 
става равно на нула,

Bulgarian: 
като в крайна сметка 
остава калий-40.
Затова обръщаме 
по-голямо внимание на аргон-40.
Не е задължително калций-40 
да е изтекъл с лавата,
а може и скалата преди това 
да е съдържала калций-40.
Калций-40 може и да остане,
но аргон-40 задължително 
ще се освободи.
И така в резултат 
на вулканичното изригване
количеството на аргон-40 
става равно на нула.
Когато лавата се втвърди,
не би следвало да има 
абсолютно никакъв аргон-40
вътре в нея.
Да отскочим няколко милиона години 
след вулканичното изригване.
Ако анализираме съдържанието 
на къс скала...
ще копирам и ще го поставя...
и установим, че съдържа аргон-40,
знаем, че това е магмена скала,
образувана в следствие 
на изригване на вулкан.

English: 
So then you're only going to
be left with potassium-40 here.
And that's why the argon-40
is more interesting,
because the calcium-40 won't
necessarily have seeped out.
And there might have already
been calcium-40 here.
So it won't
necessarily seep out.
But the argon-40 will seep out.
So it kind of resets it.
The volcanic event resets
the amount of argon-40.
So right when the
event happened,
you shouldn't have any argon-40
right when that lava actually
becomes solid.
And so if you fast forward
to some future date,
and if you look at the sample--
let me copy and paste it.
So if you fast forward to
some future date, and you
see that there is some
argon-40 there, in that sample,
you know this is
a volcanic rock.
You know that it was due to
some previous volcanic event.

Czech: 
Zůstal tu pouze
draslík-40.
A proto nás zajímá
právě argon-40,
protože vápník-40
se nemusel dostat ven.
Takže hornina již
obsahuje vápník-40.
Nemusel se dostat ven.
Ale argon-40 vyprchal.
Jakoby se vynuloval.
Sopečné události
vynulují obsah argonu-40.
Poté, co došlo
k této události,
láva po ztuhnutí by neměla
obsahovat žádný argon-40.
Když se teď posuneme
do budoucnosti,
a podíváme se na tento vzorek -
nakopíruji si to.
Když se posuneme do budoucnosti,
a zjistíme, že ve vzorku
je nějaký argon-40 -
a víme, že to je
vyvřelá hornina.
Víme, že vznikla při nějaké
dávné sopečné události.

Czech: 
A víme, že tento argon-40
vznikl přeměnou draslíku-40.
Vznikl přeměnou draslíku-40.
A víme, že se přeměnil
až po té sopečné události,
protože ten, co tam byl předtím,
již vyprchal.
Jediná možnost,
jak se v hornině udržel, je,
když z tekuté lávy
vyprchává,
že se zachytil v hornině,
která již byla ztuhlá.
Tak víme, že tento argon-40
zde je jedině proto,
že se přeměnil
z draslíku-40.
Teď se podíváme na poměr.
Víme, že na každý
tento argon-40,
protože pouze 11 %
produktů přeměny je argon-40,
na každý z nich 
zde musí být
přibližně 9 částic
vápníku-40 vzniklého přeměnou.
Takže víme, že na každý 
atom argonu-40
zde muselo být 10 
původních atomů draslíku-40.
Teď se můžeme podívat

English: 
You know that this argon-40 is
from the decayed potassium-40.
And you know that it has decayed
since that volcanic event,
because if it was there before
it would have seeped out.
So the only way that this would
have been able to get trapped
is, while it was liquid
it would seep out,
but once it's solid it can
get trapped inside the rock.
And so you know the only
way this argon-40 can
exist there is by decay
from that potassium-40.
So you can look at the ratio.
So you know for every
one of these argon-40's,
because only 11% of the decay
products are argon-40's,
for every one of
those you must have
on the order of about nine
calcium-40's that also decayed.
And so for every one of these
argon-40's you know that there
must have been 10
original potassium-40's.
And so what you
can do is you can

Bulgarian: 
Освен това знаем, че наличният аргон-40 
е образуван в резултат на разпада на калий-40.
Калий-40 се е разпаднал 
на аргон-40 след изригването,
защото няма как аргонът 
да се е появил в скалата по друг начин.
Единственият начин, по който аргон-40 
остава "заклещен" в скалата,
тъй като аргонът се е отделил, 
когато лавата е течна,
но после се е образувал вътре в нея, 
когато лавата е вече втвърдена.
Тоест единственото обяснение за 
наличието на аргон-40 в магмена скала
е разпадът на калий-40.
Можеш да изчислиш съотношението –
Тъй като само едва 11% калий-40 
се разпада на аргон-40,
за всеки атом аргон-40
би трябвало
да има около 9 атома калций-40, 
които също са се разпаднали.
За всеки атом аргон-40
трябва да е имало общо 
10 атома калий-40.
Въз основа на

English: 
look at the ratio of the
number of potassium-40's there
are today to the number
that there must have been,
based on this evidence right
over here, to actually date it.
And in the next
video I'll actually
go through the
mathematical calculation
to show you that you
can actually date it.
And the reason this
is really useful
is, you can look
at those ratios.
And volcanic eruptions
aren't happening every day,
but if you start looking over
millions and millions of years,
on that time scale,
they're actually
happening reasonably frequent.
And so let's dig in the ground.
So let's say this is the
ground right over here.
And you dig enough and you
see a volcanic eruption,
you see some volcanic
rock right over there,
and then you dig even more.
There's another layer of
volcanic rock right over there.
So this is another
layer of volcanic rock.
So they're all going to have a
certain amount of potassium-40
in it.
This is going to have some
amount of potassium-40 in it.
And then let's say this one
over here has more argon-40.

Bulgarian: 
съотношението между настоящия 
брой атоми на калий-40
и първоначалния брой атоми
можем да определим възрастта
 на магмената скала.
В следващото видео
ще разгледаме
 математическата формула,
необходима за този процес.
Датирането по калий-аргон-40
е важно, защото позволява 
да сравним съотношенията.
Не всеки ден изригват
 вулкани в наши дни,
но в рамките на милиони години
вулканите всъщност изригват
сравнително често.
Ако започнем да копаем,
да кажем, ето тук,
и копаем достатъчно надълбоко, 
за да стигнем до пласт
магмена скала,
след което продължим 
да копаем,
докато не стигнем до втори пласт 
магмена скала.
Ето тук има друг пласт
вулканична скала.
Всяка от тях ще съдържа
 определено количество калий-40.
Ето тук имаме определено 
количество калий-40,
Тази скала съдържа 
повече аргон-40,

Czech: 
na poměr nynějšího počtu 
atomů draslíku-40
s tím, kolik atomů
zde muselo být,
a na základě těchto znalostí
ho vlastně můžeme datovat.
V dalším videu si projdeme
tento matematický výpočet,
abychom viděli,
jak se to dělá.
Je to užitečné hlavně proto,
že známe tento poměr.
K sopečným událostem
sice nedochází denně,
ale když uvažujeme
o milionech a milionech let,
v takovém časovém měřítku
k nim dochází celkem často.
Teď když kopneme do země...
Toto bude zemský povrch.
Když budeme kopat
dost hluboko,
narazíme na vyvřelé horniny.
Budeme kopat hlouběji.
Další vrstva vyvřelé horniny
bude tady.
Další vrstva vyvřelé horniny.
Tato bude obsahovat
určité množství draslíku-40.
Tady také bude určité 
množství draslíku-40.
A třeba tato bude
obsahovat více argonu-40.

English: 
This one has a little bit less.
And using the math that we're
going to do in the next video,
let's say you're
able to say that this
is, using the half-life, and
using the ratio of argon-40
that's left, or using the
ratio of the potassium-40 left
to what you know was there
before, you say that this must
have solidified 100
million years ago, 100
million years
before the present.
And you know that this layer
right over here solidified.
Let's say, you know it
solidified about 150
million years
before the present.
And let's say you feel pretty
good that this soil hasn't been
dug up and mixed or
anything like that.
It looks like it's been
pretty untouched when
you look at these soil
samples right over here.
And let's say you see
some fossils in here.
Then, even though carbon-14
dating is kind of useless,
really, when you get
beyond 50,000 years,
you see these fossils in
between these two periods.
It's a pretty good
indicator, if you
can assume that this soil hasn't
been dug around and mixed,

Bulgarian: 
а тази – малко по-малко.
Благодарение на формулата, която 
ще разгледаме в следващото видео,
на периода на разпад и на 
съотношението на наличния аргон-40
или на наличния калий-40 спрямо 
първоначалното количество аргон или калий
успяваме да изчислим,
че лавата трябва 
да се е втвърдила
преди 100 милиона години,
100 милиона години
преди скалата да бъде открита.
Вторият пласт магмена скала пък
се е образувал
преди около 150 милиона години.
Можем да бъдем сравнително
 сигурни, че почвата между тях
не е била разкопавана
или размествана преди това,
когато анализираме 
отделни проби от нея.
Да кажем, че сме открили вкаменелости 
в почвата между двата пласта магмени скали.
Датирането по въглерод-14
 не би ни свършило работа,
тъй като позволява датирането на вкаменелости 
на не повече от 50 000 години,
Но тъй като вкаменелостите, които сме открили, 
са разположени между два пласта магмени скали,
ако предположим, че почвата 
не е била размествана,
можем да определим, 
че въпросните вкаменелости

Czech: 
Tato ho má o něco méně.
Pomocí výpočtu,
který si ukážeme v příštím videu,
můžeme říci,
za pomoci poločasu rozpadu
a poměru obsahu argonu-40,
nebo poměru obsahu
draslíku-40, který tu je,
k jeho obsahu,
který zde původně byl,
zjistíme, že toto
muselo ztuhnout
před 100 miliony let,
a zjistíme, že tato vrstva
ztuhla třeba před 150 miliony let.
A máme také jistotu,
že tyto vrstvy
nebyly již dříve
překopané a promísené,
to zjistíme tak,
že prozkoumáme
vzorky půdy 
odebrané odtud.
Řekněme, že zde
najdeme nějaké fosílie.
Datování uhlíkem-14
nám zde nepomůže,
protože jsou starší
než 50 000 let.
Fosílie jsme našli
mezi těmito dvěma vrstvami,
a to je dobrý ukazatel,
pokud máme jistotu,
že vrstvy nejsou překopané,

Czech: 
že stáří fosílií je
mezi 100 a 150 miliony let.
Tady se něco stalo.
Tyto fosílie se někde
uložily.
Tento živočich zahynul,
a pak došlo k této
sopečné události.
Díky tomu tedy dokážeme,
i když přímo datujeme
pouze vyvřelé horniny,
dokážeme tak přibližně
datovat objekty
mezi těmito vrstvami.
Nezjišťujeme pouze stáří
vyvřelé horniny.
Můžeme tak datovat objekty,
které jsou velmi, velmi staré
a dostaneme se mnohem dále
do minulosti než s pomocí uhlíku-14.

English: 
that this fossil is
between 100 million and 150
million years old.
This event happened.
Then you have these
fossils got deposited.
These animals died, or
they lived and they died.
And then you had this
other volcanic event.
So it allows you, even though
you're only directly dating
the volcanic rock,
it allows you,
when you look at the layers,
to relatively date things
in between those layer.
So it isn't just about
dating volcanic rock.
It allows us to date things
that are very, very, very old
and go way further back in time
than just carbon-14 dating.

Bulgarian: 
датират от преди 
100-150 милиона години.
 
Първо изригва този вулкан и се образува магмената скала,
след което някои животни умират
и техните останки се запазват в почвата под формата на вкаменелости.
След това изригва и вторият вулкан.
По този начин, въпреки че датираме пряко
само двата пласта магмени скали,
можем косвено да определим възрастта на вкаменелости,
намиращи се между тези пластове.
С други думи датирането по калий-аргон-40 не само ни позволява да датираме магмени скали,
но и вкаменелости от преди милиони години,
чиято възраст не бихме могли да определим посредством радиовъглеродното датиране.
