
Bulgarian: 
Исках да прекарам малко повече време
над концепцията за шънтовете,
понеже са много важни за това, за което говорим.
Шънтирането се използва по много начини в медицината
и просто означава да избуташ нещо от там, където
трябва да е или е било, към ново място.
Тук говорим за кръв, протичаща от
естественото си място към различно място.
Исках да въведа анатомично правилното сърце.
Не исках да стоиш тук и да ме гледаш как го рисувам,
затова го нарисувах предварително и ето го тук.
Нашето сърце не изглежда точно като в анимациите.
Ето как изглежда всъщност.
Ще преминем през това много бързо
и ще надпишем всичко.
Това е дясната страна.
Това е лявата страна.
Дясната страна на сърцето получава кръв,
която е използвана от тялото.
Тя е бедна на кислород.
Тук имаме дясното предсърдие.
Кръвта влиза в десния вентрикул.

English: 
- I wanted to spend just
a tiny bit more time
on the concept of shunting,
just because it's so important
in what we're talking about.
Shunting is used in a
lot of ways in medicine,
and it just means pushing
something from where
it's suppose to be or
used to be to a new place.
Here we're talking about blood going from
its natural place of flow
to a different place.
And I wanted to introduce the
anatomically correct heart.
I didn't want you to sit
here and watch me draw it,
so I drew it in advance and here it is.
So our heart doesn't actually
look like the cartoon.
This is how it actually looks.
And we'll just go through
this really quickly
and label everything.
So this is still the right side.
And this is still the left side.
The right side of the
heart receives blood,
from the body that's used up.
It's low in oxygen.
So here we have the right atrium.
And blood goes into the right ventricle.

Bulgarian: 
Тук, това синьо нещо, което нарисувах,
е свързано с десния вентрикул, виждаш как
кръвта в десния вентрикул продължава по този път,
това е белодробната ни артерия.
Всеки съд, който получава кръв,
която излиза от сърцето, е артерия.
Въпреки че тази кръв е бедна на кислород и е синя,
това все пак е артерия, понеже излиза от сърцето.
После имаме лявото предсърдие, продължаващо до левия вентрикул.
Тук, тази голяма червена структура е аортата.
Всъщност, нека запиша това – аорта (aorta).
Ако съм капка кръв или магическият училищен автобус,
така ще премина през цялата тази система.
Идвам оттук или оттук,
така че вените да не носят кръв в дясното предсърдие.
И минавам оттук в десния вентрикул.
Има една клапа тук и нека не се тревожим сега
как се нарича точно, просто
помни, че е тук.

English: 
And here this blue thing that I've drawn
connected to the right
ventricle, do you see how
the blood in the right
ventricle goes this way,
this is our pulmonary artery.
Now every vessel that receives blood,
going out of the heart is an artery.
So even though this is
de-oxygenated blue blood,
it's still an artery because
it's coming out of the heart.
Then we have our left atrium
going to the left ventricle.
And here this big red
structure, this is our aorta.
Actually, let's just write
out the whole thing, aorta.
So if I'm a drop of blood or
if I'm the Magic Schoolbus,
this is how I would go
through this whole system.
So coming in here or here,
so the veins don't blood
into the right atrium.
And I go through here
into the right ventricle.
There's a valve here and
let's not worry about
what it's actually called for the moment,
just remember that it's there.

Bulgarian: 
Аз съм в десния вентрикул и, оттук, ме изстискват
в белодробната артерия.
Отново, това е клапата тук.
От белодробната артерия отивам до чудесните бели дробове
и рисувам белите дробове като дърво.
Това са десните и левите разклонения на белите дробове.
Тук приемаме кислород. Сега кръвта ни има кислород.
Белите дробове връщат кръвта до сърцето
към лявото предсърдие.
Не нарисувах тези тук.
Тук са белодробните вени.
Въпреки че сега носи червена кръв,
след като се връща към сърцето, това е вена.
Белодробните вени връщат кръв тук и тук,
в лявото предсърдие.
Сега съм в лявото предсърдие и отивам в
левия вентрикул през тази клапа.
Този голям ляв вентрикул ме изпомпва в аортата.
От аортата отивам навсякъде из тялото
с тези малки разклонения.
Това е пътят ми
през сърцето и белите дробове.

English: 
So I'm in the right ventricle
and from here I get squeezed
into the pulmonary artery.
Again, this is the valve here.
From the pulmonary artery,
I go to our wonderful lungs,
and draw the lungs like this like a tree.
It's the right and left
branches of the lungs.
Here we pick up oxygen.
Now our blood has oxygen.
The lungs return the blood
to the heart through,
to the left atrium.
Oh, I didn't draw those here.
So here we have pulmonary veins.
Even though it's carrying red blood now,
since it's going back into
the heart, it's a vein.
So pulmonary veins return
blood here and here,
into the left atrium.
So now I'm in the left
atrium and I'm going to the
left ventricle through this valve.
And this big left ventricle
pumps me into the aorta.
And from the aorta, I
go all over the body,
these little branches.
And that's basically my path,
through the heart and the lungs.

Bulgarian: 
Сега виж тези малки дискретни кухини и пътища,
кръвта, въпреки че е много близко събрана заедно,
следва този модел и бедната на кислород кръв
е разделена от страната, която има кислород.
При шънт, отново, говорим за дясно към ляво
шънтиране, понеже сме притеснени, че хората ще посинеят,
ще станат цианозни, така че тази синя кръв от тази страна отива по този път.
За да се случи шънтирането (протичането),
две неща трябва да се случат.
Първо, трябва да има път.
Второ, трябва да има силата,
или налягането, зад кръвта, за да я накара да иска да мине по този път.
Точно като водопроводната система.
Не че знам нещо за водопроводната система,
но кръвта следва пътя на по-малкото съпротивление,
точно както водата.
Нека помислим за това как можем да създадем път
за това смесване.
Очевидният отговор ще е, когато гледаме тези камери,
ще имаме дупка тук.
Хората се раждат с различни дупки в сърцата си.

English: 
So look at these little
discrete chambers and paths,
the blood, even though it's
in all very close together,
follows this pattern and
the de-oxygenated blood is
separated from the side that has oxygen.
So shunting, here again, we're
talking about right to left
shunting because we are worried
about people turning blue,
cyanotic, so this blue blood
on this side is going this way.
And for shunting to happen,
there are two things that need to happen.
One, there needs to be a path.
And two, there needs to
be somehow this force
or pressure behind it to
make it want to go that way.
This is just like plumbing.
Not that I know anything about plumbing,
but basically blood follows
the path of least resistance,
just like water does.
So let's think about
how we can create a path
for that mix in the first place.
So, one obvious one when we
look at these big chambers,
we're gonna have a hole here.
Also, people are born with
different holes in their heart.

Bulgarian: 
Понякога те оздравяват, понякога не,
в зависимост от точното заболяване или структурна аномалия,
която имат, така че ще имат голяма дупка тук.
Следващото място, където ще имаме дупка,
е между предсърдията.
Не нарисувах септума тук.
Ето го.
И, разбира се, ще имаме голяма дупка там.
Интересното е, че всеки се ражда с дупка тук,
но тя обикновено се затваря в първите няколко секунди,
с първите няколко дъха, които поеме.
Или, понякога има дупка, която винаги ще е там.
При бебетата, особено когато са в матката,
има съд тук, наречен ductus arteriosus.
Нека запишем това.
Ductus.
Arteriosus.
Те имат нужда от това, когато са в корема на
майката, понеже не дишаме в корема.
Получаваме кръв от плацентата,
това е тръба, която помага на тялото да приеме кръв.
Свързана е с феталното кръвообращение.

English: 
And sometimes they heal
up, sometimes they don't
depending on what exact disease
or structural abnormality
they have, so they're gonna
have a big hole there.
The next place we're gonna have a hole
is between the atrium.
Oh, I didn't draw the septum here.
So, there it is.
And, of course, we're gonna
have a big hole there.
Interestingly, everybody
is born with a hole here,
but it usually closes within
the first few seconds,
first few breaths you take.
Or sometimes there's a hole
that's always gonna be there.
And then for babies, especially
when they're in the uterus,
there is a vessel here called
the "ductus arteriosus".
Okay, let's write that up.
Ductus.
Arteriosus.
And basically they need this
when they're in their mom's
belly because we don't
breathe in the belly.
And since we get blood from the placenta,
this is a conduit to help
us get blood to the body.
It has to do with fetal circulation.

Bulgarian: 
Ductus бавно започва да се затваря,
веднага след като се родим.
Така че възрастните нямат това.
Всъщност, дори три-четиригодишните нямат това.
Но през първите няколко седмици живот, това е много реален
път за кръвта да се движи напред-назад.
Много е готино, че имаме лекарство да я държим отворена
или да я затворим по-бързо, в зависимост от ситуацията.
Но помни, че е тук.
Без да искам изтрих част от аортата си тук по-рано.
Това не трябва да е тук.
Така, сега за налягането.
Ще запиша тук, че налягането е равно на съпротивление,
съпротивление за r, умножено по поток.
Това е физиката ни за деня.
Искам да запомниш, че
налягането и съпротивлението са свързани.
Лявата и дясната страни на сърцето всъщност имат
големи разлики в налягането и това зависи от това
срещу какво изпомпват.
Виж, левият вентрикул изпомпва в аортата,
в тялото, просто помпа срещу съпротивлението от

English: 
So the ductus actually
begins to slowly close
as soon as we're born.
So adults don't have this.
In fact, even toddlers don't have this.
But in the first few weeks of
life, this is a very real path
for blood to still go back and forth.
It's really cool that we
have medicine to keep it open
or close it faster
depending on the situation.
But just remember that it's there.
Oops, I accidentally erased
part of my aorta here earlier.
That's not supposed to be there.
Okay, so now pressure.
So I'm just gonna put over here
pressure equals resistance,
resistance for r, times flow.
That's just our little
physics for the day.
All I want you to
remember from this is that
pressure and resistance are related.
So the left and right side
of the heart actually have
huge differences in pressure
and that all depends on
what they're pumping against.
See the left ventricle is
pumping into the aorta,
into the body, just pumping
against the resistance of our

Bulgarian: 
всичките съдове на тялото ни.
Лявата страна, налягането всъщност е равно на
на нашето кръвно налягане.
Като спрем да мислим малко за бебетата,
колко е перфектното кръвно налягане за възрастни?
Около 120.
Това е систоличното налягане или налягането, срещу което
сърцето изпомпва, когато изтласква кръв.
Левият вентрикул, когато се съкрати,
ще изпомпва срещу 120 или някъде толкова милиметра меркурии.
Казвам тези числа, просто
за да можем да направим сравнение.
Понеже, от дясната страна, вентрикулът изпомпва кръв
в белите дробове.
Съпротивлението в белодробната васкулатура
е много, много по-ниско, отколкото на останалата част от тялото ни.
Дясната страна изпомпва срещу...
обикновено 9 до 18 милиметра живак.
Всичко това показва колко по-силно
трябва да работи левият вентрикул, в сравнение с десния вентрикул.

English: 
whole body's worth of vessels.
So the left side, the
pressure actually equals
our blood pressure.
So jumping out of the
baby's mentality for awhile,
for adults, what is our
perfect blood pressure?
It's around 120, right.
That's the systolic pressure
or the pressure the heart
is pumping against when it's squeezing.
So the left ventricle, when it squeezes,
it's pushing against the 120
or so millimeters mercury.
I'm throwing numbers out there just to,
so we have the comparison.
Because on the right side, the
ventricle is pushing, what,
into the lungs.
And the resistance in
the pulmonary vasculature
is much, much lower than our whole body.
So the right side is
actually pushing against--
The range is usually 9 to
18 millimeters of mercury.
All this to show you that,
look at how much harder the
left ventricle has to work
compared to the right ventricle.

Bulgarian: 
Ето защо при възрастни, при функционално нормални сърца,
левият вентрикул е много по-голям и по-силен.
Той е по-силен мускул от десния вентрикул.
Ако и двата изпомпват заедно и, дори ако имаме
дупка тук, ще си помислиш, че нормалният шънт
преминава от ляво на дясно, понеже тази страна има толкова повече
сила и ще познаеш, понеже определено имаме
много заболявания с шънтове от ляво на дясно.
Когато имаме шънтове от дясно на ляво,
ще се запиташ защо дясната страна е по-силна.
Важна причина за това е че белодробната васкулатура
при новородени е с високо, високо, високо съпротивление.
В началото дясната страна изпомпва срещу много повече
налягане, отколкото лявата страна.
Затова при новородени бебета
е много лесно да се премине от дясно на ляво.
Понеже, ако има избор, кръвта по-скоро би отишла
в левия вентрикул, отколкото в белодробната артерия, понеже
съпротивлението в белите дробове е толкова високо.
Ще го кажа отново, понеже е много важно.
Ако си капка кръв, нека използвам оранжево,

English: 
That's why in adults, in
functionally normal hearts,
the left ventricle is a
lot bigger and stronger.
It's just a stronger muscle
than the right ventricle.
So if both of them squeeze
together and even if we have
a hole here, you would
think that the normal shunt
goes from left to right because
this side has so much more
power and you'd be right
because we certainly have
lot of diseases with left to right shunts.
So when we have right to left shunts,
which you think about why is
the right side overpowering.
One important one is because
pulmonary vasculature
in newborn babies have
high, high, high resistance.
So initially the right side
is pushing against a lot more
pressure than the left side.
So that in a newborn babies,
it's very easy to go right to left.
Because given the choice,
the blood would rather go
into left ventricle than
the pulmonary artery because
the resistance in the lungs is so high.
I'm gonna say that again just
because it's really important.
So if you're a drop of blood,
go back to, let me use orange,

Bulgarian: 
ако имаш избора да влезеш тук или тук,
при новородено, да влезеш в белодробната артерия е трудно,
понеже белите дробове са втвърдени и пълни със съпротивление.
Докато да отидеш наляво е много по-лесно,
така че кръвта ще мине по този път.
Това е един важен начин за шънт от дясно на ляво.
Това е причината да е толкова преобладаващ при новородени.
Всъщност, може да се получи и при възрастни.
Възрастните могат да развият белодробна хипертония.
Тоест, съпротивлението може да се увеличи, поради някакво заболяване,
при възрастните и кръвта пак може да преминава от дясно на ляво.
Това е един начин за шънт от дясно на ляво –
белите дробове създават твърде много съпротивление.
Другият начин е, виж тази клапа тук.
Тя се нарича белодробна клапа и свързва
десния вентрикул с белодробната артерия.
Тази клапа може да е твърде тясна.
Това изкуствено увеличава съпротивлението тук.
Отново, ако на кръвта ѝ се даде шанс да избира между тук и тук,
тя ще иска да отиде в лявата страна.
Така се получава шънтът.
В някои случаи,
дори нямаме ляв вентрикул, той просто не се е развил.

English: 
if you have the choice
to go in here or in here,
in a newborn, going into
the pulmonary artery is hard
because the lungs are stuffed
and full of resistance.
While going to the left is a lot easier,
so it's gonna go this way.
That's one important way
of right to left shunting.
And that's why it's so
prevalent in newborns.
In fact, in adults this can still happen.
Adults can develop pulmonary hypertension.
So the resistance can increase
because of some disease
in adults and can still go right to left.
So that's one way to go right to left,
is the lungs giving us too much resistant.
The other way is, look at this valve here.
This is called the pulmonary
valve that connects the
right ventricle to the pulmonary artery.
This valve can be too tight.
This artificially increases
the resistance here.
So, again, blood given the
choice between here and here,
is gonna want to go to the left side.
So that's also how you get shunting.
And sometimes in some cases,
we don't even have a left
ventricle, it just didn't develop.

English: 
In that case, the pulmonary
arteries and aorta
can be plugged over here.
They can be both receiving
blood from the right ventricle.
I guess that's not really
shunting as much as blood from the
right side and left side just
mixing together and going out.
So this is not an exhaustive list
of all the ways we can shunt,
but the one thing I want to
use is to illustrate is that
when you talk about the
specific defects in the heart,
always be thinking about the
path the blood wants to go
and the pressure, I guess, and resistance
that's making it go that way.
We got fluid and we got muscle and ducts.
So no matter how it gets
structurally messed up,
and then coming back to this picture,
will help us understand why
this baby is blue or cyanotic.

Bulgarian: 
В този случай, белодробните артерии и аортата
могат да бъдат включени тук.
И двете могат да получават кръв от десния вентрикул.
Предполагам, че това е точно шънт, а по-скоро кръв от
дясната страна и от лявата страна просто се смесват и излизат.
Това не е изчерпателен списък
на всички начини, по които можем да получим шънт,
но исках да илюстрирам, че
когато говориш за специални дефекти в сърцето,
винаги мисли за пътя, по който кръвта иска да тръгне,
и налягането, предполагам, и съпротивлението,
което я кара да мине по този път.
Имаме течност, имаме мускули и канали.
Без значение колко е объркана структурата,
връщането към тази картина
ще ни помогне да разберем защо това бебе е синьо или цианозно.
