A tudományban van 100%?
A 100% szerintem egy hamis cél.
Nem érhetjük el. Amit elérünk, az egy 
gyakorlati bizonyosság a tudományban és a mindennapi életben.
Az is egy gyakorlati bizonyosság, 
hogy én most itt ülök és hozzád beszélek, 
pedig ugyanúgy lehet, hogy álmodom, 
vagy hogy egy gonosz démon csap be.
De ezek a filozófiai, értelmezésbeli aggodalmak 
nem nagyon befolyásolják 
a tudomány gyakorlását, 
sem a tudomány gyakorlati hasznát, 
sem pedig az általános feladatát, 
hogy rendezzük az életünket
és egy boldogabb világot teremtsünk.
Látható, hogy ez egy folyamatos skála 
a "nem tudom"-tól, az egyszerű pénzfeldobós 
vagy igen, vagy nem - alapú értelmezéstől 
a gyakorlati bizonyosságig.
Viszont sok ember úgy tesz, 
mintha gyakorlati bizonyossága lenne olyan dolgokról, 
mint például hogy Jézus vissza fog térni 
megítélni a világot még az ő életében.
És valóban, az amerikaiak 20%-a állítja, 
hogy ez gyakorlatilag biztos.
Összesen pedig 78% gondolja, 
hogy Jézus vissza fog térni valamikor, 
ha nem is biztosan az ő élete során.
Ezek a “bizonyosságok” igenis hatással vannak ránk.
Az az ember, aki szerint a lélek 
a fogantatás pillanatában kerül a zigótába, 
az ugyanaz, aki mag akarja vétózni az őssejtkutatást, 
annak ellenére, hogy több tízmillió ember szenved 
olyan betegségektől, melyre az őssejtkutatás tudna 
a leghatékonyabban gyógymódot találni.
Tehát ezek az elképzelések nem akadémiai témák, 
sem nem spirituális magánügyek, hiszen 
ezek formálják a politikát
egy nemzeti párbeszéd során.
A muszlim világban pedig, 
arra sarkallják az embereket, 
hogy felrobbantsák magukat az utcasarkon.
Ön miben hisz?
A kommunikáció erejében hiszek, 
ami az embereket képes összehangolni 
egy közös projektre, 
amin együtt tudunk működni egymással szabadon.
Egy nem-megosztó módon, 
ahol nincs szükség erőszak alkalmazására.
És ezt megtaláljuk a tudományban.
Óriási mértékben megtaláljuk az tudományos párbeszédben, 
de alig-alig találjuk meg a vallás területén.
Nincs semmi, 
amit egy fundamentalista keresztény 
és egy fundamentalista muszlim egymásnak mondhatna azért, 
hogy hitüket objektíven felülvizsgálják.
Ez a dogmatizmus. 
Készségesen hinni valamiben, rossz érvek alapján.
És nem hagyni, 
hogy e törékeny érveket próbára tegye valaki.
Az a kijelentés, hogy 
“Ebben hiszek, akárki akármit mond”.
Ez épp a kommunikáció ellentéte. 
Ez beszélgetésgyilkos.
Éppen ezért festek olyan kontrasztos képet 
a hitről és az értelemről.
Ha gondolkodó típus vagy, ha kíváncsi vagy, 
hogy működik a világ, és mi igaz vele kapcsolatban,
akkor nyitott vagy, alapvetően nyitott további párbeszédre, 
további érvekre és egyre több bizonyítékra.
Gyakorlatilag kíváncsi vagy arra, hogy vajon tévedsz-e.
Ha viszont nem vagy kész 
73
00:03:36,001 --> 00:00:39,500
erre a típusú nyitott kommunikációra, 
akkor elzárod magad a világból érkező hatások elől, 
kivéve az olyan hatásokat, 
mint amikor valaki egyszer csak rádfogja a fegyvert.
Vannak olyan vaskalapos emberek, 
akik teljesen lehetetlenné teszik, 
hogy megszólítsuk őket.
Nincs semmi, amit mondhatnál Osama bin Laden-nek azért, 
hogy aztán felülvizsgálja a világképét.
És ez egy sajátosan vallási jelenség, 
hogy védelmezzük ezt a gondolkodásmódot 
a vallás területén, 
pedig elutasítjuk mindenhol máshol.
Ha valaki hisz egy gyógymódban, 
mondjuk az orvosod és azt mondja, 
“rájöttem, hogy ez a dolog gyógyítja a rákot, 
de nem mondom el hogy és miért, 
és nem hagyom, hogy megkérdőjelezze a tapasztalataimat”, 
nos ez az a beszédmód, 
amivel soha nem végeznél el egy egészségügyi iskolát, 
ha ilyen megérzésekre hivatkoznál.
Pedig ez az alapja minden vallásos hitnek.
Az az elképzelés, hogy vannak bizonyos dolgok, 
mint, hogy a Biblia az Isten szava, 
vagy a Korán az Isten szava, 
amiket egyszerűen csak el kell fogadni.
Kérdés nélkül.
És bizonyos helyzetben, leginkább a muszlimok közt, 
simán az életeddel fizetsz, ha mégis megkérdőjelezed.
Szó szerint fővel járó bűn, ha kétségbe vonod, 
hogy a Korán valóban a világ teremtőjének szava.
És ugyanolyan bűn volt a kereszténységben is.
Mindössze az történt, hogy megszelidítettük
a nyugati vallásokat, a zsidóságot és a kereszténységet.
Elég jelentős mértékben, köszönhetően 
az elmúlt 200 év tudományos és politikai fejlődésének.
@schabby30  
