
English: 
- When we talk about
cyanotic heart diseases
we'll come back to what cyanotic means
in just a second.
So, congenital means that
it is something that the
person was born with.
So they have heart disease not
because they didn't eat right
or something was wrong
with their environment,
but because their heart
is structurally abnormal.
And these days, with all the technology,
we can actually ultrasound the mom's belly
and see that this baby has
congenital heart disease
because, again, this
is something structural
that we can physically see with our eyes.
For cyanotic, I think the
best synonym to use is blue.
So blue, in medical terms,
means this baby looks blue.
And by the way, I'm going
to keep saying baby,
because when we think of
congenital heart disease
we're usually talking about babies
because they need treatment early.
And yes, they do survive into adulthood
which is nice, but when
we talk about treatment

Bulgarian: 
Да поговорим за цианотичните сърдечни заболявания.
Ще се върнем на значението на цианотични
след малко.
"Вроден" означава, че това
е нещо, с което човекът е бил роден.
Те имат сърдечна болест, не понеже не са се хранили правилно
или нещо не е било наред с околната среда,
а понеже имат структурна аномалия на сърцето.
Днес с помощта на технологиите
можем да направим ултразвук на корема на майката
и да видим дали бебето има вродена сърдечна болест,
тъй като става дума за нещо структурно,
което физически можем да видим с очите си.
Мисля, че най-подходящият синоним на "цианотичен" е "син".
В медицината "син"
означава, че това бебе изглежда синьо.
Между другото, ще продължа да казвам бебе,
понеже, когато мислим за вродена сърдечна болест,
обикновено говорим за бебета,
понеже те се нуждаят от ранно лечение.
И, да, те оцеляват до зряла възраст,
което е добре, но когато говорим за лечение

English: 
or diagnosing, most of
the time we're dealing
with the pediatric world,
so this baby is blue.
Now babies can look blue for
lots and lots of reasons.
It could be a lung disease thing,
it could be something
with their circulation,
but obviously, for our purposes,
we care about their
heart making them blue.
So this is a baby, the most obvious ways
to see this bluish tint
in people of all colors,
are the mucus membranes,
so the whites of their eyes
might turn blue, their lips,
and the tip of their
tongue is a good place.
Sometimes, if it's really severe,
their body will start to become cyanotic,
and that's how you know they really
are lacking oxygen.
So to go back even further,
we have this idea in medicine
that when blood has a
lot of carbon dioxide
in it, it is blue, and blood
with oxygen in it, is red,
how we usually think of blood,
and this is true to a certain extent.
Blood that has less oxygen in it

Bulgarian: 
или диагностициране, през повечето време си имаме работа
със света на педиатрията.
И така, бебето е синьо.
Бебетата могат да изглеждат сини, поради много причини.
Може да е белодробна болест,
може да е нещо с кръвообращението,
но очевидно, за нашите цели,
ние сме притеснени, че сърцето им ги прави сини.
Най-очевидният начин
да се види този син оттенък при хора с всякакъв цвят на кожата
са мукусните мембрани; тоест бялото на очите им
може да стане синьо, устните им
и върхът на езика им също са добро място.
Понякога, при тежките случаи,
тялото им ще започне да става цианично
и така ще знаеш, че те наистина
имат недостиг на кислород.
Да се върнем още по-назад.
В медицината съществува идеята,
че когато в кръвта има много въглероден диоксид,
тя е синя, а кръв с кислород е червена, така
обикновено си представяме кръвта,
а и това е вярно до определена степен.
Кръв, в която има по-малко кислород,

English: 
has a darker tint, but
is not actually blue.
For our purposes, we'll keep it that way.
So we just want to go over the function
of the heart really quickly.
This is not going to be
anatomically correct.
This is my schematic of the heart,
and we have our four chambers.
I'm just going to go over, roughly,
what the heart does.
So the top two are the atria.
So this is the right atrium.
The other thing is, this
is going to be right,
and this is going to be left.
That's just how it is
designated in medicine,
because when we look at an xray
or a film, it is usually
flipped like this.
So, let's get used to the right side
being on the left side.
So the right atrium, left atrium.
The right ventricle, these bottom chambers
are going to be ventricles,
they are the big pumping chambers.
And the left ventricle.
So, blood from the body
that's been used up
by the tissues, the oxygen's been used up,
it's going to be a bluish blood.
We think of it as deoxygenated blood.
Blood with a lot of carbon dioxide,
or CO2 in it.

Bulgarian: 
е с по-тъмен оттенък, но не е точно синя.
За нашите цели ще оставим нещата така.
Искаме да преминем през функцията
на сърцето много бързо.
Това няма да е анатомически вярно.
Това е моята схема на сърцето
и имаме четирите кухини.
Ще премина набързо през това,
което сърцето прави.
Горните две са предсърдията.
Това е дясното предсърдие.
Това ще е дясно,
а това ляво.
Така се означава в медицината,
понеже ако гледаме рентген
или филм, той обикновено е обърнат така.
Нека свикнем с това, че дясната страна
ще е отляво
Така, дясно предсърдие, ляво предсърдие.
Десният вентрикул, тези долни кухини
ще са вентрикулите,
те са големи изпомпващи кухини.
И левият вентрикул.
Кръвта от тялото, която е била използвана
от тъканите (кислородът е бил използван),
ще бъде в синкав цвят.
Това е бедна на кислород кръв.
Кръв с много въглероден диоксид,
или СО2.

English: 
This gets returned to
the right atrium first.
From there, it goes to
the right ventricle.
There's going to be a valve here.
Actually, there are going to be valves
between each of the chambers and places,
and those are some of the places
that can be structurally abnormal
in congenital heart disease,
but we'll worry about
that in just a second.
From the right ventricle,
it gets pumped to the lungs.
And the lungs is where we pick up oxygen,
that's why we breathe in and out,
getting oxygen into our blood.
So blood coming out of the lungs, then,
is going to be red, because oxygen
has been added to it.
So red blood returns to the left atrium.
Have you noticed that the atria seem
to receive blood from outside the heart?
These are the receiving chambers.
So it flows into the left ventricle.
The left ventricle is
the most powerful one,
because it has to pump blood really far
to the rest of the body,
so now we have this person
that's red because they have
more oxygen in their blood.
And just for completeness sake,

Bulgarian: 
Тя се връща първо в дясното предсърдие.
Оттук отива в десния вентрикул.
Там ще има клапа.
Всъщност, ще има клапи
между всяка от камерите
и тези са някои от местата,
които могат да са структурно анормални
при вродена сърдечна болест,
но ще се тревожим за това след малко.
От десния вентрикул
кръвта бива изпомпана в белите дробове.
В белите дробове приемаме кислород,
затова вдишваме и издишваме,
приемаме кислород в кръвта си.
Кръвта излиза от белите дробове, тогава
ще е червена, понеже в нея е бил
добавен кислород.
Червената кръв се връща в лявото предсърдие.
Забеляза ли, че предсърдията изглежда
приемат кръв от извън сърцето?
Това са получаващите кухини.
Кръвта изтича в левия вентрикул.
Левият вентрикул е най-силният,
понеже трябва да изпомпва кръв доста надалеч
към останалата част на тялото. 
Така че този човек тук ще е червен,
понеже има повече кислород в кръвта си.
За да завършим,

English: 
vessels that receive blood from
the heart are called arteries.
So we have red blood usually
traveling in the arteries.
Delivers it to the tissue,
oxygen leaves to go work in the tissues,
in other words oxygen is extracted
the blood goes into veins,
and veins are vessels that
return blood to the heart.
So usually, in a healthy person,
we want the oxygen content in arteries
to be above 90 percent.
For a healthy person, is
actually usually around
98, 99, but above 90
percent we can live with.
We like that.
So now the oxygen in the veins
will obviously be less than 90 percent.
We're probably happy with 70s, 80s,
it depends on a lot of different factors.
So you see that when we
think of arteries and veins,
we expect them to have
different levels of oxygen.
So what is cyanosis then?
I said before that this blueness comes
from the blood not having enough oxygen,
and here we're talking about arteries.

Bulgarian: 
съдовете, които получават кръв
от сърцето, се наричат артерии.
Имаме червена кръв, която обикновено пътува в артериите.
Доставя се до тъканта,
кислородът напуска, за да си свърши работата в тъканта,
с други думи, кислородът е извлечен,
кръвта влиза във вените
и вените са съдовете, които връщат кръвта в сърцето.
Обикновено, при здрав човек,
искаме съдържанието на кислород в артериите
да е над 90%.
За здрав човек обикновено е около
98, 99, но можем да живеем с над 90%.
Така ни харесва.
Сега кислородът във вените
очевидно ще е по-малко от 90%.
Вероятно ще сме доволни на около 70 или 80%,
в зависимост от много различни фактори.
Виждаш, че когато мислим за артерии и вени,
очакваме в тях да има различни нива на кислород.
Какво тогава е цианоза?
Казах преди, че този син цвят идва
от това, че в кръвта няма достатъчно кислород,
а тук говорим за артерии.

Bulgarian: 
Съдържанието на кислород във вените ни интересува
в някои ситуации, но засега,
за вродена сърдечна болест,
ни интересува да има достатъчно кислород в артериите.
Точното ниво, при което имаме цианоза,
зависи донякъде от човека.
Но знаем със сигурност, че е по-малко от 90%,
така че в този случай цианозата започва
около 80 до 85%.
Това е грубото число.
Може да варира, в зависимост от това
дали човекът е анемичен,
колко добре работят белите дробове,
всички тези неща са променливи.
Но, като цяло, цианозата ни казва, че
имаме определено по-малко от 90%
и сме някъде в грубата област на 80-те %.
Ако паднем под това, започва да е много опасно.
Хората могат да живеят в границите на 80%.
Ако паднем много по-ниско от това,
започва да става опасно и животозастрашаващо.
Хората могат да живеят със сатурация на кислорода в 80-те %.
Не е идеално, но определено могат да живеят така.
При някои вродени сърдечни заболявания това

English: 
Vein oxygen content, yeah, we care
in some circumstances, but right now,
for congenital heart disease,
we care about arteries
(mumbles) enough oxygen.
So what exact level we have cyanosis
kind of is a little bit
dependent on the person.
But we know for sure that
it is less than 90 percent,
so in this case, cyanosis starts to happen
around 80 to 85 percent oxygen.
It's a nice ball park.
It might go up and down depending
on if this person is anemic,
how well their lungs are working,
all these things vary.
But in general, cyanosis
tells us that we're
definitely less than 90 percent,
and we're somewhere in the 80s ball park.
If we drop below that, it
starts to be very dangerous.
So people can live in the 80s.
If we drop much lower than this,
it starts to get dangerous
and life threatening.
People can live in the 80s
for the saturation of oxygen.
It's not ideal, but they
can definitely live here.
For some congenital heart diseases,

English: 
getting them to the 80s is
kind of the best we can do.
But we don't use cyanotic,
a disease, as kind of a
clinical way to assess them.
It's more of a category that separates
cyanotic from non-cyanotic heart disease.
There are heart diseases that you can have
structural abnormalities where
even though your heart
doesn't have great function,
your artery oxygen saturation
doesn't get affected.
This baby will stay nice
and pink above 90 percent.
So this is really a category
that we're talking about,
cyanotic versus non-cyanotic.
Without going into too much detail,
if we just look at this
rough diagram of the heart,
cyanotic diseases, as a general rule,
will involve some sort of mechanism
for the blood to be mixing in a way
that the right is shunting to the left.
Shunting talks about something
that was supposed to be over here
being pushed over there.
So as you can see the
right side of the heart
is this blue blood, when
it gets pushed over here,

Bulgarian: 
да ги докараме до 80% е най-доброто, което можем да направим.
Но в клиничната практика не използва термина
"цианотично заболяване" при диагностицирането".
Това е по-скоро категория, която разделя
цианотични от не-цианотични сърдечни болести.
Има сърдечни болести, при които можеш да имаш
структурни аномалии, при които,
дори и сърцето ти да не функционира идеално,
сатурацията на кислород в артериите не бива засегната.
Това бебе ще остане хубаво и розово над 90%.
Така че тук всъщност говорим за категории –
цианотична и не-цианотична.
Без да навлизам в твърде много подробности,
ако просто погледнем тази груба диаграма на сърцето,
цианотичните заболявания по принцип
ще включват някакъв механизъм
за смесване на кръвта по начин,
при който кръвта протича от дясната страна в лявата.
Протичането говори за нещо,
което e трябвало да бъде ето тук,
но бива изтласквано ето тук.
Както можеш да видиш, дясната страна на сърцето
е тази синя кръв, когато тя бъде избутана ето тук,

English: 
then we mix, and we drop the
oxygen saturation over here.
So just in the back of your mind,
think about right and left shunting,
and how the blood is mixing this way,
when we talk about specific
cyanotic heart diseases.

Bulgarian: 
тогава се смесва и сатурацията на кислород тук пада.
Опитай се да си
представиш дясното и лявото протичане,
и как кръвта се смесва по този начин,
когато говорим за специфични цианотични сърдечни болести.
