Question⁵ - mesék az Univerzumtól
Idegen életformák
Neil DeGrasse Tyson és Richard Dawkins
Mit gondolsz annak valószínűségéről,
hogy van élet máshol az Univerzumban?
Biztosan magas és elmondom miért.
Az emberek azt kérdezik 'Találtunk-e már életet
máshol?'
-Nem... de...
Ez olyan, mintha merítenék egy pohár vizet az óceánból
és azt mondanám 'Nincsenek bálnák az óceánban,
látod?'
'Itt a bizonyítékom.'
Egy kicsivel nagyobb mintára lesz szükséged.
És...
ha...
például megnézed a rádióbuborékot.
Ez az a gömb a Föld körül,
melynek középpontja a Föld,
s a legtávolabbi pontjáig értek el a rádióhullámaink.
Nagyjából 70 fényév.
Nagyjából 70 éve sugárzunk rádiójeleket, melyek
kijutnak az űrbe.
70 fényév sugarú gömb.
Mekkora a galaxis?
Kicsinyítsd le ezt a gömböt  egy méhecske méretére,
így a galaxisunk akkora lenne, mint ez a színpad.
Ilyen messze jutottak el a rádiójeleink.
És ezek még csak nem is azok, amiket szándékosan
küldtünk.
Amiket szándékosan küldtünk sokkal kevesebbet
utaztak.
Tehát még nem jutottunk olyan messzire a galaxisban,
hogy biztonsággal kijelentsük nem létezik más
intelligens létforma jelenleg.
De itt van pár egyszerű tény,
amit 90 másodperc alatt be tudok mutatni.
Nézzük meg a Föld kialakulását és a legkorábbi
életformát, amit eddig találtunk.
Vegyünk el a párszázmillió évet az elejéről,
amikor Földünk egy lőtér volt.
Amikor még éppen csak formálódott bolygónk a
csillagrendszer anyagaiból.
Még barátságtalan az összetett kémia számára ebben
az időszakban,
nem lenne fair még elindítani a stoppert.
Várunk párszázmillió évet,
elindítjuk a stoppert
és várunk az első egysejtű életforma megjenéséig.
Legfeljebb 400 millió év.
Legfeljebb.
A Földünk már itt van 4,5 milliárd éve?
Szóval a Föld, a mi segítségünk nélkül
alapvető alapanyagokból,
melyek az egész Univerzumban megtalálhatóak
képes volt életet alkotni.
Ennyire egyszerű.
Tehát...
a Föld,
egy a nyolc bolygó közül.
Lépjetek tovább ezen...
egy a...
elnézést.
A Föld meg egy átlagos csillag.
Azt mondani...
És...és mik is az élet alkotóelemei?
A leggyakoribb atom a testben a hidrogén.
A második az oxigén,
együtt alkotják a testünkben lévő vizet.
A következő a sorban a szén,
azután a nitrogén, aztán más dolgok.
A kedvenc elemem a 'más'... igen.
Megnézed az univerzumot,
a leggyakoribb elem a hidrogén,
a következő a hélium - kémiailag közömbös, nem lehet
vele mit csinálni sehogy sem.
Következő a szén.
Azt hiszem kihagytam az oxigént, az a következő,
aztán a nitrogén.
Egy az egyben.
Még csak nem is ritka dolgokból épülünk fel.
A leggyakoribb dolgok az Univerzumban
megtalálhatók a Földön, és belőlük vagyunk.
És a szén,
az egyik legaktívabb,
a legaktívabb kémiai elem
a periodikus rendszerben.
Nem meglepetés, hogy szén alapú életformák vagyunk.
Az élet csupán a komplex kémia egy extrém kimenetele.
A lényeg:
Viszonylag gyorsan történt a leggyakoribb elemek
segítségével.
Azt mondani,  hogy a földi élet egyedi az Univerzmban,
megbocsájthatatlanul önző dolog lenne.
Igen, egyetértek ezzel.
És továbbmennék, azt mondván,
hogy, ha bárki azt kívánja állítani,
hogy az élet olyan egyedi az Univerzumban,
akkor ebből az következne,
hogy az élet kezdetének a bolygónkon
egy elképesztően ritka és valószínűtlen eseménynek
kellett lennie.
Ennek következtében,
amikor a kémikusok
teóriákat, modelleket gyártanak az élet kialakulásáról,
akkor amit keresniük kéne,
az egy hihetetlenül valószínűtlen teória,
egy szinte lehetetlen teória.
Ha egy valószínű esemény lett volna...
-Akkor nem ez lenne.
-Pontosan! Mert... Mert akkor az életnek ott kéne lennie
-Mindenhol.
-Mindenhol.
Na most, talán ez így is van.
Az én előérzetem az, hogy rengeteg életforma létezik
az Univerzumban,
de valószínűleg,
mivel az Univerzum olyan hatalmas,
a 'szigetek', ahol élet található
annyira távoliak,
hogy valószínűtlen bármelyikek találkozása,
ami elég lehangoló.
Tehát... De arról akartam igazából beszélni...
A számításod, miszerint csupán 400 millió évbe telt
legfeljebb
az első élet felbukkanása.
Az első életfroma, amely képes
rádióhullámok sugárzására, vagyis észlelhető mások által az Univerzumban,
ez kicsit kevesebb, mint 4 milliárd évbe telt.
-Igen.
Vagyis nem is kevesebb... négy milliárd év.
-négy milliárd, igen.
Ami nagyjából a fele a... a....
a naprendszer... feltételezhető korának.
-Így van.
És egy fontos pont amúgy az,
hogy emberek voltunk már akkor is, mielőtt meg lett volna a technológiánk a közvetítéshez.
Szóval, ha az intelligencia mértéke egy élőlénynél
az ember,
akkor rengeteg bolygó lehet odakint római birodalmakkal és hasonlókkal,
akik nem küldenek rádiójeleket.
Persze bármelyik közeli szemlélő intelligensnek ítélné
meg őket.
Az időintervallum a római birodalmak és a rádiójelek között
elhanyagolható a teljes periódushoz képest, amiről
beszélünk.
Ez egy érdekes kérdés, hogy mennyi idő
miután kialakul a nyelv, a civilizáció, a kultúra,
eztán milyen hosszú idő a rádióhullámok megjelenése.
Ugyanúgy, mennyi idő az önpusztító fegyverek
megjelenése,
amik elpusztíthatják az egészet.
Mármint, ez a következő.
-És ez egy magától értetődő felvetés,
hogy valószínűleg nem szándékosan, de...
azt sugallod, hogy az intelligencia egy elkerülhetetlen
kimenetele az evolúciónak.
És én szkeptikusan állok ehhez,
mert, ha így lenne,
akkor, amit mi intelligenciának hívunk többször is kialakult volna az évek során,
de mégsem.
Eközben más dolgok számos esetben kialakultak.
Páldául a látás,
helyváltoztatás,
rengeteg leleményes példa van rá,
ahogy dolgok képesek mozogni.
A kedvencem a kígyó: Se keze, se lába, mégis teljesen jól elvan.
Érdekes dolog körbenézni az állatok között
és megszámolni azt, mi hányszor fejlődött ki.
Szemek, többezer alkalommal,
fülek, elég magas számban,
echolokáció, hanghullámok alapján való tájékozódás,
csupán négy alkalommal.
-Denevér és még?
-Denevér, bálnák és...
két különböző madárcsoport.
-Oké.
Barlangi madarak.
És pár kezdetleges forma cickányoknál és fókáknál,
de ténylegesen négy különböző alkalommal.
Intelligencia és nyelv csupán egyszer,
ahogy mondtad.
-Tehát nem lehet olyan fontos a túléléshez.
Ha így lenne,
sokkal több alkalommal kellett volna megjelennie.
-Szerinted.
De ez egy érdekes koncepció, amiről a biológusok még nem gondolkodtak eleget:
Körbemenni a természetben, megszámolva a különböző
vonások felbukkanásának számát, mert ez sokat elmond arról,
mit várhatunk valahol máshol az Univerzumban.
Várhatóak szemek például.
Talán echolokáció.
Injekciós fecskendők, fullánkok.
Nagyjából... párezer alkalommal jelent meg.
Egymástól független evolúciós vonalakról beszélek. Pókok, skorpiók...
-Az emberi verzió lenne a fegyver.
-Hogy mi?
-A mi verziónk ezekből a fegyver.
-Igen, rendben.
De most valami olyanról beszélek, ami felsérti a bőrt
és mérget juttat a szervezetbe.
Ez...
Ez egy érdekes kérdés.
Egy másik ide köthető dolog, ha megnézzük a világ különböző
szigetkontinenseit.
Hány alkalommal....
Mennyire hasonlóak...
Nézzük meg Ausztráliát, az ausztrál emlősöket.
Rendkívül magas szintű hasonlóságokat találunk
az ausztrál, dél-ameri, ázsiai és afrikai emlősök között,
annak ellenére, hogy teljesen elkülönülve fejlődtek egymástól.
Ez megint csak ad egy sejtést arról,
hogy mennyire kiszámítható az evolúció.
Más bolygók nagyban különbözhetnek a miénktől,
de talán mégsem kéne elvetni a lehetőségét,
hogy a hollywood-i idegenek...
nem is annyira elképzelhetetlenek.
Egyik kollégám, Simon Conway Morris szerint még az is
elég valószínű,
hogy, ha nem is emberek lennének,
de két lábon járó, fejlett agyú,
beszélő, kézzel markolni képes...
előre néző szempár a térlátáshoz,
majdnem emberek. Szerinte ez nagyon valószínű.
Egyébként vallásos napirendet él, bocsánat, hogy ezt
felhozom.
De... de...
kedvelem őt és tisztelem a természetes kiválasztódást...
